Справа № 280/1590/22
Суддя: Богатинський Богдан Вікторович
Дата ухвалення: 2022-07-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 липня 2022 року Справа № 280/1590/22 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Богатинського Б.В. розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Елемент-Перетворювач» до Головного управління ДПС у Запорізькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Елемент-Перетворювач» (далі позивач) до Головного управління ДПС у Запорізькій області (далі відповідач), в якій позивач просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 14 грудня 2021 року №, прийняте 14 грудня 2021 року уповноваженою особою Головного управління ДПС у Запорізькій області, яким визначений розмір штрафної (фінансової) санкції (штрафу) за порушення Товариством з обмеженою відповідальністю «Елемент- Перетворювач» строків сплати суми грошового зобов`язання з податку на додану вартість.

Також, позивач просить стягнути з відповідача судові витрати з сплати судового збору у розмірі 2481,00 грн. та витрати на професійну правничу допомогу адвоката, пов`язану з розглядом справи у суді, у розмірі 4000,00 грн.

Позовна заява подана представником позивача адвокатом Великановим М.О., який діє на підставі ордеру на надання правничої (правової) допомоги від 05.01.2022 серії АР №1076938.

В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначає, що податкове повідомлення-рішення від 14 грудня 2021 року № прийняте уповноваженою особою Головного управління ДПС у Запорізькій області, не на підставі і не в межах повноважень, що визначені законами України, необґрунтовано, без урахування всіх обставин, що мають значення для його прийняття. Подання позивачем податкових декларацій з податку на додану вартість, обізнаність зі строками сплати сум податку на додану вартість, наявність можливості користуватись електронним кабінетом платника податків та інформації про рахунки, на які здійснюється сплата сум податку па додану вартість ніяк не свідчать про вчинення конкретних дій або бездіяльності щодо несвоєчасної сплати узгодженої суми грошового зобов`язання з податку на додану вартість. Дії позивача, що полягають у виплаті заробітної плати найманим працівникам та сплаті податків і зборів, пов`язаних з такою виплатою, сплаті за електричну енергію та надані позивачу послуги, спрямовані на належне виконання позивачем положень чинного законодавства, умов договорів та на забезпечення функціонування підприємства. Просить позов задовольнити.

Ухвалою суду від 02 лютого 2022 року відкрито провадження у справі, призначено справу до судового розгляду по суті за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

Відповідач не погодився із заявленими позовними вимогами, 22.02.2022 подав відзив на позов, у якому зазначає, що позивачем засобами електронного зв`язку подано податкову декларацію з ПДВ за листопад 2020 року № від 17.12.2020, в якій задекларовано рядок 1 8 «Позитивне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (рядок 9 - рядок 17 декларації) (позитивне значення), яке сплачується до державного бюджету» в сумі 113247 грн. Граничний термін сплати 30.12.2020. Станом на дату нарахування за декларацією, а саме 30.12.2020 в ІКПП рахувалась переплата у розмірі 17847,76 грн., яка була зарахована в рахунок погашення зазначеної декларації та виникла заборгованість в розмірі 95399,24 грн., яка була погашена після списання коштів з електронного рахунку, 11.01.2021 зараховано 97247 грн. надходження до бюджету коштів з рахунку в системі електронного адміністрування ПДВ згідно платіжного доручення № 178781595 від 11.01.2021. Позивачем засобами електронного зв`язку подано податкову декларацію з ПДВ за січень 2021 року № від 18.02.2021, в якій задекларовано рядок 18 «Позитивне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (рядок 9 - рядок 17 декларації) (позитивне значення), яке сплачується до державного бюджету» в сумі 56934 грн. Граничний термін сплати 02.03.2021. Станом на дату нарахування за декларацією, а саме 02.03.2021 в ІКПП рахувалась переплата у розмірі 1847,76 грн, яка зарахована в рахунок погашення зазначеної декларації та виникла заборгованість в розмірі 55086,24 грн., яка погашена після списання коштів з електронного рахунку, 23.03.2021 зараховано 55086,24 грн. надходження до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу/недоїмки з єдиного внеску згідно платіжного доручення N 5583 від 23.03.2021. Позивачем в порушення п.57.1 ст.57, п.203.2 ст.203 розділу V ПК України несвоєчасно сплачено узгоджену суму грошовою зобов`язання з ПДВ, що свідчить про неналежне виконання платником податкового обов`язку зі сплати в повному обсязі сум податкових зобов`язань у встановлений податковим законодавством строк, платник не вжив достатніх заходів для своєчасної сплати грошового зобов`язання через те, що він діяв нерозумно, недобросовісно та без належної обачності. Дані дії платника податків, вважаються умисними, зважаючи що особа мала можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких п. 124.2 ст.124 Кодексу передбачена відповідальність, проте не вжила достатніх заходів щодо їх дотримання. Порушення граничних строків сплати узгодженої суми грошового зобов`язання з податку на додану вартість, визначених п.57.1 ст.57 розділу II, пунктом 203.2 статті 203 розділу V ПК України, з урахуванням статті 102 ПК України, в результаті чого несвоєчасно сплачено узгоджену суму грошового зобов`язання з податку на додану вартість на загальну суму 150485,40 грн. є умисними, тому податкове повідомлення-рішення від 14.12.2021 № є правомірним та відповідає нормам діючого законодавства України та нормам ПК України. Просить в задоволенні позову відмовити.

04.07.2022 до суду від представника позивача надійшла відповідь на відзив, у якій просить задовольнити позовні вимоги з підстав вказаних у позові, крім того, зазначає, що до відзиву не надані документи, які б підтверджували повноваження представника відповідача. Разом з відповіддю на відзив надана заява про стягнення витрат на професійну правничу допомогу з додатками.

З приводу доводів позивача щодо підтвердження повноважень представника відповідача суд зазначає наступне.

Відповідно до частини першої статті 55 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно із частиною третьою статті 55 КАС України юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи, суб`єкта владних повноважень), або через представника.

Отже, процесуальний кодекс розмежовує такі юридичні категорії, як «представництво» і «самопредставництво».

Відповідно до статті 57 КАС України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» частина 4 статті 59 КАС України).

Стосовно самопредставництва, суд зазначає, що відповідно до норм частини третьої статті 55 КАС України самопредставництво здійснює керівник, член виконавчого органу, інша особа, уповноважена діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту).

На підтвердження повноважень Кузнецової Ю.В. здійснювати самопредставництво відповідача, наданий суду витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань із зазначенням у ньому відповідної інформації про здійснення самопредставництва.

За таких обставин суд не приймає доводи позивача щодо відсутності повноважень Кузнецової Ю.В. здійснювати самопредставництво відповідача.

На підставі матеріалів справи, судом встановлено наступні обставини.

19 листопада 2021 року головним державним інспектором Вознесенівського відділу камеральних перевірок управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків Головного управління ДПС у Запорізькій області проведена камеральна перевірка з питання своєчасності сплати Товариством з обмеженою відповідальністю «Елемент- Перетворювач», код в ЄДРПОУ - 30077685, узгодженої суми грошового зобов`язання з податку на додану вартість.

За результатами зазначеної камеральної перевірки складений акт від 19.11.2021 № 11327/08-01-18-07/30077685, примірник якого був отриманий Товариством з обмеженою відповідальністю «Елемент- Перетворювач» 24.11.2021.

В акті від 19.11.2021 № 11327/08-01-18-07/30077685 зазначено наступне: «…TOB "ЕЛЕМЕНТ-ПЕРЕТВОРЮВАЧ" () засобами електронного зв`язку подано податкову декларацію з ПДВ за листопад 2020 року № від 17.12.2020 року, в якій задекларовано рядок 18 «Позитивне значення річниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточною звітного (податкового) періоду (рядок 9 - рядок 17 декларації) (позитивне значення), яке сплачується до державного бюджету» в сумі 113247 грн. Граничний термін сплати 30.12.2020 року. Станом на дату нарахування за декларацією, а саме 30.12.2020 в ІКПП рахувалась переплата у розмірі 17847,76 грн., яка була зарахована в рахунок погашення зазначеної декларації та виникла заборгованість в розмірі 95399,24 грн., яка була погашена після списання коштів з електронного рахунку, а саме: 11.01.2021 зараховано 97247 грн.: надходження до бюджету коштів з рахунку в системі електронного адміністрування ПДВ згідно платіжного доручення N 178781595 від 11.01.2021. TOB "ЕЛЕМЕНТ- ПЕРЕТВОРЮВАЧ" () засобами електронного зв`язку подано податкову декларацію з ПДВ за січень 2021 року № від 18.02.2021 року, в якій задекларовано рядок 18 «Позитивне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (рядок 9 - рядок 17 декларації) (позитивне значення), яке сплачується до державного бюджету» в сумі 56934 грн. Граничний термін сплати 02.03.2021 року. Станом на дату нарахування за декларацією, а саме 02.03.2021 в ІКПП рахувалась переплата у розмірі 1847.76 грн., яка була зарахована в рахунок погашення зазначеної декларації та виникла заборгованість в розмірі 55086,24 грн. яка була погашена після списання коштів з електронного рахунку, а саме: 23.03.2021 зараховано 55086,24 грн.: надходження до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу/недоїмки з єдиного внеску згідно платіжною доручення N 5583 від 23.0.1.2021. Таким чином, TOB "ЕЛЕМЕНТ- ПЕРЕТВОРЮВАЧ" () в порушення п.57.1 ст.57, п.203.2 ст.203 розділу V Кодексу несвоєчасно сплачено узгоджену суму грошового зобов`язання з ПДВ, що свідчить про неналежне виконання платником податкового обов`язку зі сплати в повному обсязі сум податкових зобов`язань у встановлений податковим законодавством строк. На дату складання акту, інформація TOB "ЕЛЕМЕНТ- ПЕРЕТВОРЮВАЧ" () про обставини, які звільняють під фінансової відповідальності за несвоєчасну сплату узгодженого грошового зобов`язання не надходила. Підприємству TOB "ЕЛЕМЕНТ- ПЕРЕТВОРЮВАЧ" () складено лист №23154/6/08-01-18-07 від 14.04.2021 про надання інформації (пояснень та їх документальних підтверджень) для визначення вчинених умисно/неумисно діянь щодо несвоєчасної сплати узгодженого грошового зобов`язання та направлено зазначений лист засобами поштового зв`язку з рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення. (Отримано зазначений лист уповноваженою особою платника 22.04.2021. TOB "ЕЛЕМЕНТ-ПЕРЕТВОРЮВАЧ" () надано відповідь № 126е/2-8 від 18.05.2021 (вх.№43844/6 від 18.05.2021), в якій платник повідомив, що TOB "ЕЛЕМЕНТ- ПЕРЕТВОРЮВАЧ" визнає що дійсно допустило порушення строків сплати зобов`язань за деклараціями, проте, немало жодного умислу на несплату податків, це порушення було допущено внаслідок скрутного фінансового становища…»

Позивачем заперечення на даний акт камеральної перевірки своєчасності сплати узгодженої суми грошового зобов`язання з податку на додану вартість до Головного управління Державної податкової служби у Запорізькій області не подавались.

14.12.2021 відповідачем винесене податкове повідомлення-рішення № на підставі акта перевірки від 19.11.2021 № 11327/08-01-18-07/30077685 та визначено суму штрафних санкції у розмірі 37621,35 грн., яке отримане позивачем 21.12.2021 разом з розрахунком штрафної санкції.

Не погоджуючись з податковим повідомленням-рішенням, вважаючи його протиправним, та таким, що порушує права, свободи та інтереси і підлягає скасуванню, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Суд зазначає, що відносини, які виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, у тому числі податку на прибуток та податку на додану вартість, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, врегульовані ПК України.

Відповідно до пп.20.1.4 п.20.1 ст. 20 ПК контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Пунктом 75.1 ст.75 ПК визначено право контролюючих органів проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки (пункт75.1 статті 75 ПК України).

Згідно з підпунктом75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання. Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених ст.102 Кодексу (п.76.3 ст.76 ПК України).

Згідно з п.86.7 ст.86 ПК України у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки, вони мають право подати свої заперечення та/або додаткові документи в порядку, визначеному п.44.7 ст.44 Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом п`яти робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки).

Заперечення та/або додаткові документи розглядаються контролюючим органом протягом семи робочих днів, що настають за днем їх отримання (днем завершення перевірки, проведеної у зв`язку з необхідністю з`ясування обставин, що не були досліджені під час перевірки та зазначені у зауваженнях), та платнику податків надсилається відповідь у порядку, визначеному ст.58 Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень.

Заперечення є невід`ємною частиною акта (довідки) перевірки.

Рішення про визначення грошових зобов`язань приймається з урахуванням результатів розгляду заперечень платника податків.

Не підлягає оскарженню грошове зобов`язання, самостійно визначене платником податків.

При зверненні платника податків до суду з позовом щодо визнання протиправним та/або скасування рішення контролюючого органу грошове зобов`язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили.

Згідно з п.57.1 ст.57 ПК України платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Джерелами самостійної сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу платника податків є будь-які власні кошти, у тому числі ті, що отримані від продажу товарів (робіт, послуг), майна, випуску цінних паперів, зокрема корпоративних прав, отримані як позика (кредит), та з інших джерел, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею, а також суми надміру сплачених платежів до відповідних бюджетів (абз.1 п.87.1 ст.87 ПК України).

При цьому, джерелом самостійної сплати грошових зобов`язань з податку на додану вартість є суми коштів, джерела яких зазначені в абзаці першому вказаного пункту та обліковуються в системі електронного адміністрування податку на додану вартість. У разі сплати податкових зобов`язань, що виникли до 01.07.2015, та/або погашення податкового боргу за податковими зобов`язаннями, що виникли до 01.07.2015, перерахування коштів до бюджету здійснюється безпосередньо з поточних рахунків платника податків, відкритих у банках.

Не можуть бути джерелом погашення податкового боргу, крім погашення податкового боргу з податку на додану вартість (крім податкового боргу, що виник до 01.07.2015), кошти на рахунку платника в системі електронного адміністрування податку на додану вартість. Для погашення такого податкового боргу за рахунок коштів на рахунку платника податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість центральний орган виконавчої влади, що реалізує податкову і митну політику, за умови наявності підстав, передбачених статтею 95 цього Кодексу, надсилає центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, у якому відкриті рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, реєстр, у якому зазначаються найменування платника податків, податковий та індивідуальний податковий номер платника податків та сума податкового боргу, що підлягає перерахуванню до бюджету (абз.7 п.87.1 ст.87 ПК України).

Сплату грошових зобов`язань або погашення податкового боргу платника податків з відповідного платежу може бути здійснено також за рахунок надміру сплачених сум такого платежу (без заяви платника).

Відповідно до п.87.9 ст.87 ПК України, у разі наявності у платника податків податкового боргу контролюючі органи зобов`язані зарахувати кошти, що сплачує такий платник податків, в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником податків.

У такому ж порядку відбувається зарахування коштів, що надійдуть у рахунок погашення податкового боргу платника податків відповідно до ст.95 Кодексу або за рішенням суду у випадках, передбачених законом.

Відповідно до ст.95 ПК України контролюючий орган здійснює за платника податків і на користь держави заходи щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності.

Стягнення коштів з рахунків платника податків у банках, обслуговуючих такого платника податків, та з рахунків платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, відкритих в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, здійснюється за рішенням суду, яке направляється до виконання контролюючим органам, у розмірі суми податкового боргу або його частини.

Фінансова відповідальність застосовується у вигляді штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) та/або пені.

Строки застосування, сплата, стягнення та оскарження сум штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) здійснюються у порядку, визначеному цим Кодексом для сплати, стягнення та оскарження сум грошових зобов`язань. Суми штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) зараховуються до бюджетів, до яких згідно із законом зараховуються відповідні податки та збори (п.113.1 ст.113 ПК України).

Відповідно до ст.124 ПК України у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім грошового зобов`язання у вигляді штрафних (фінансових) санкцій, застосованих до нього на підставі цього Кодексу чи іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи, а також пені, застосованої до нього на підставі цього Кодексу чи іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу в таких розмірах:

при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 5 відсотків погашеної суми податкового боргу;

при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу.

Якщо зарахування коштів з електронного рахунку в системі електронного адміністрування податку на додану вартість в оплату узгодженої суми грошового зобов`язання, визначеного в уточнюючому розрахунку до податкової декларації, здійснюється на наступний операційний (банківський) день, штрафи, визначені у цьому пункті, не застосовуються. У разі порушення платником податків строку сплати до бюджету суми акцизного податку, передбаченого абзацом другим підпункту 222.1.2 пункту 222.1 статті 222 цього Кодексу, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу в розмірі 10 відсотків від суми такого акцизного податку.

Діяння, передбачені пунктами 124.1, 124.1-1 цієї статті, вчинені умисно, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 25 відсотків від суми несплаченого (несвоєчасно сплаченого) грошового зобов`язання. (п.124.2. ст. 124 ПК України)

У разі застосування контролюючими органами до платника податків штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) за порушення законів з питань оподаткування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, такому платнику податків надсилаються (вручаються) податкові повідомлення рішення (пункт 116.1 статті 116 ПК України).

Судом встановлено, що актом камеральної перевірки акті від 19.11.2021 № 11327/08-01-18-07/30077685 визначено, що перевіркою Порушення граничних строків сплати узгодженої суми грошового зобов`язання з податку на додану вартість, визначених п.57.1 ст.57 розділу II, пунктом 203.2 статті 203 розділу V ПК України, з урахуванням статті 102 ПК України, в результаті чого несвоєчасно сплачено узгоджену суму грошового зобов`язання з податку на додану вартість на загальну суму 150485,40 грн.

Відповідно до податкового повідомлення-рішення № від 14.12.2021 до позивача застосовано штраф у розмірі 25% за затримку календарних днів сплати грошового зобов`язання у сумі 37621,35 грн.

Також, суд звертає увагу, що платником податків самостійно визначено суму податкового зобов`язання, на етапі підготовки податкової звітності, а тому позивач усвідомлював про обов`язок в подальшому сплатити дані зобов`язання.

Крім того, позивач сплатив дані суми податкових зобов`язань з запізненням, тобто він був обізнаний із наявністю обов`язку щодо сплати податкового зобов`язання та усвідомлював, що такий обов`язок в нього існує.

В електронному кабінеті платника засобами податкового календаря контролюючий орган нагадує терміни декларування та сплати податків.

Про терміни сплати міститься інформація в інтерактивному календарі на сайті ДПС та у відкритій частині електронного кабінету платника податку.

Для забезпечення виконання обов`язку зі сплати податкового зобов`язання платник податків був обізнаний з інформацією щодо бюджетного рахунку, який розміщено на сайті ДПС та в електронному кабінеті платника податку.

Позивач обізнаний із граничними строками сплати податку, адже вони закріплені в Кодексі та знаходяться у вільному доступі, крім того у попередніх звітних періодах платником своєчасно та в повному обсязі сплачено задекларовані суми ПДВ.

Матеріали справи не містять будь яких пояснень, листів з інформацією щодо обставин, які звільняють від відповідальності або пом`якшують відповідальність за вчинення податкових правопорушень, неможливості виконання ним обов`язку зі своєчасної сплати податку передбаченого Кодексом.

Крім того, в акті камеральної перевірки податковим органом зазначено, що дані камеральної перевірки свідчать про несвоєчасне подання платіжного доручення до установи банку. Тобто позивач погоджувався зі сплатою узгодженої суми податкового зобов`язання з податку на додану вартість, проте, зробив це несвоєчасно, чим порушив вимоги ПК України.

Згідно з п.109.1, 109.2 ст.109 ПК України податковим правопорушенням є протиправне, винне (у випадках, прямо передбачених цим Кодексом) діяння (дія чи бездіяльність) платника податку (в тому числі осіб, прирівняних до нього), контролюючих органів та/або їх посадових (службових) осіб, інших суб`єктів у випадках, прямо передбачених цим Кодексом.

Діяння вважаються вчиненими умисно, якщо існують доведені контролюючим органом обставини, які свідчать, що платник податків удавано, цілеспрямовано створив умови, які не можуть мати іншої мети, крім як невиконання або неналежне виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Порушення податкового законодавства та порушень вимог, встановлених іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, тягне за собою відповідальність, передбачену цим Кодексом та іншими законами України.

Діяння, передбачені пунктом 124.1 цієї статті, вчинені умисно, тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 25 відсотків від суми несплаченого (несвоєчасно сплаченого) грошового зобов`язання (п.124.2 ст.124 ПК України).

Крім того, суд звертає увагу, що позивач не заперечує проти факту порушення ним строків сплати грошових зобов`язань, а лише наголошує на відсутність у нього умислу та посилається на те, що дії позивача були спрямовані на виплату заробітної плати найманим працівникам та сплаті податків і зборів, пов`язаних з такою виплатою, сплаті за електричну енергію та надані позивачу послуги, а тому умисел в діяннях відсутній.

Відповідно до п.110.1 ст.110 ПК України платники податків, податкові агенти, а також інші суб`єкти у випадках, прямо передбачених ПК України, несуть фінансову відповідальність за вчинення податкових правопорушень.

Невиконання або неналежне виконання встановлених законодавством правил завжди є наслідком дій (бездіяльності) особи, які кваліфікуються як умисні, оскільки як невиконання так і неналежне виконання є порушенням обов`язків закріплених за платником податків у ст.ст. 16, 36 ПК України.

Вина є характеризуючою обставиною дій (бездіяльності) особи, яка полягає у тому, що особа повинна та може дотримуватися встановлених Кодексом правил та норм.

Платник податків, відповідно до п.п.17.1.16 п.17.1 ст.17 ПК України, має право надавати за власною ініціативою письмові пояснення та/або документи щодо обставин, які підтверджують відсутність його вини у вчиненому податковому правопорушенні, в порядку, встановленому Кодексом.

Положення ПК України закріплюють на законодавчому рівні повноваження Комісії контролюючого органу з питань розгляду заперечень (п.п.86.7.1. п.86.7 ст.86 ПК України).

У разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки, з фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки (крім документальної позапланової перевірки, проведеної у порядку, встановленому п.п.78.1.5 п.78.1 ст.78 цього Кодексу), вони мають право подати до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки): свої заперечення; додаткові документи і пояснення, зокрема, але не виключно, документи, що підтверджують відповідно до ПК України:

- відсутність вини (п.42-1.10 ст.42 ПК України);

- наявність пом`якшуючих обставин (ст.112-1 ПК України),

- обставин, що звільняють від фінансової відповідальності (п.112.8 ст.112 ПК України).

Судом встановлено, що заперечення на даний акт камеральної перевірки своєчасності сплати узгодженої суми грошового зобов`язання з податку на додану вартість, де позивач міг би спростувати наявність умислу у своїх діях, вчинених всупереч положенням законодавства до Головного управління Державної податкової служби у Запорізькій області не подавались.

Підсумовуючи вищенаведене, матеріалами даної справи підтверджено та позивачем не спростовано, порушення п. 124.3 ст. 124 ПК України, а саме не сплата суми податкового зобов`язання протягом строків, визначених ПК України.

Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

В силу ч.1 ст.9 КАС України визначено, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з частинами 1, 2 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ч.3 ст.90 КАС України, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Зважаючи на наявність у діях позивача порушень податкового законодавства, суд доходить висновку, що під час винесення спірного податкового повідомлення-рішення № від 14.12.2021 податковий орган діяв на підставі та у спосіб, передбачені чинним законодавством України, а отже у задоволенні даної позовної заяви слід відмовити, з викладених вище підстав.

Згідно з частинами 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов до висновку, що адміністративний позов не підлягає задоволенню.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Підстави для розподілу судових витрат відсутні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 139, 241-246, 255, 262, 295, 297 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Елемент-Перетворювач» до Головного управління ДПС у Запорізькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, - відмовити у повному обсязі.

Розподіл судових витрат не здійснюється.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в порядок та строки, передбачені ст.ст. 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Третього апеляційного адміністративного суду.

Повне найменування сторін та інших учасників справи:

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю «Елемент-Перетворювач» (69069, Запорізька область, м.Запоріжжя, вул.Дніпровське шосе, буд. 9; ),

Відповідач - Головне управління ДПС у Запорізькій області (69107, м.Запоріжжя, пр.Соборний, буд.166, код ЄДРПОУ ВП 44118663).

Повне судове рішення складено 04.07.2022.

Суддя Б.В. Богатинський