Справа № 160/24155/21
Суддя: Кадникова Ганна Володимирівна
Дата ухвалення: 2022-01-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кадникової Г.В. розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування податкової вимоги,
ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 , позивач) звернулась до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом про:
- визнання протиправною та скасування вимоги Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (далі - ГУ ДПС у Дніпропетровській області, відповідач) №Ф-407429-53/64 від 02.06.2021 року;
- зобов`язання відповідача внести зміни до інтегрованої картки платника податків ОСОБА_1 , шляхом списання заборгованості з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування в сумі 17'823грн. 23коп.
Ухвалою суду від 07.12.2021р. позовну заяву залишено без руху на підставі ст.169 Кодексу адміністративного судочинства України, зі встановленням строку для усунення виявлених недоліків.
На виконання ухвали суду, позивачем усунуті виявлені недоліки позовної заяви.
Ухвалою суду від 20.12.2021р. позов прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, вирішено її розгляд проводити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання.
Відповідач надав до суду відзив, у якому просив у задоволенні позовної заяви позивача відмовити посилаючись на те, що на підставі наявної в ІКП ОСОБА_1 суми недоїмки станом на 31.01.2019 винесена вимога про сплату боргу (недоїмки) від 05.02.2019 №Ф-4825-53/64 на суму 18 276грн. 74коп., яка оскаржена в судовому порядку та рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18.09.2019 по справі №160/7318/19, яке набрало законної сили 09.12.2019, визнано зазначену вимогу протиправною та скасовано. Вказаним рішенням визначено, що ініційована позивачем процедура зупинення права на зайняття адвокатською діяльністю була завершена 29.04.2019, а тому позивач у розумінні чинного законодавства до 29.04.2019 була платником податків і зборів та інших загальнообов`язкових платежів, у тому числі єдиного внеску. ОСОБА_1 26.04.2019 самостійно сплачено суму недоїмки з єдиного внеску в розмірі 21 030грн. 90коп. з порушенням строку сплати відповідно до абз.3 ч.8 ст.9 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування».
В ІКП 71040000 ОСОБА_1 відбулись автоматичні нарахування єдиного внеску за 2017 рік 8448,00грн., строк сплати 02.05.2018;
- 1 квартал 2018 у сумі 2457,18 грн., граничний строк сплати до 19.04.2018;
- 2 квартал 2018 у сумі 2457,18 грн., граничний строк сплати до 19.07.2018;
- 3 квартал 2018 у сумі 2457,18 грн., граничний строк сплати до 19.10.2018;
- 4 квартал 2018 у сумі 2457,18 грн., граничний строк сплати до 21.01.2019;
- 1 квартал 2019 у сумі 2754,18 грн., граничний строк сплати до 19.04.2019;
- 2 квартал 2019 у сумі 2754,18 грн., граничний строк сплати до 19.07.2019;
- 3 квартал 2019 у сумі 2754,18 грн., граничний строк сплати до 21.10.2019.
В ІКП 71040000 в автоматичному режимі відбулось помилкове нарахування єдиного внеску за 1 та 2 квартали 2020 року на загальну суму 2078,12 грн., тому 11.05.2021 приведено у відповідність шляхом коригування (зменшення) щоквартальних нарахувань на суму 2078,12грн.
При проведенні інвентаризації ІКП 71040000 ОСОБА_1 виявлено відсутність нарахувань за 4 квартал 2019 у сумі 2754,18грн., тому 11.05.2021 проведено коригування (збільшення) щоквартальних нарахувань на суму 2754,18грн.
Станом на 04.01.2022 заборгованість складає 17 823,23 грн., тому ГУ ДПС у Дніпропетровській області в автоматичному режимі ІТС «Податковий блок» сформована вимога від 02.06.2021 №Ф-407429-53/64 на суму 17 823,23 грн., яка направлена засобами поштового зв`язку рекомендованим з повідомленням про вручення за адресою: АДРЕСА_1 . Проте, поштове відправлення повернуто 12.07.2021 із позначкою «за закінченням терміну зберігання».
У зв`язку з несплатою заборгованістю вимога від 02.06.2021 №Ф-407429-53/64 направлена 27.08.2021 на виконання до Індустріального відділу державної виконавчої служби у місті Дніпрі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції для ініціювання відкриття виконавчого провадження щодо стягнення заборгованості по сплаті єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.
Представником позивача подано відповідь на відзив, яка за своїм змістом підтверджує обґрунтування позову.
Вивчивши матеріали справи, оцінивши наведені сторонами доводи, суд виходить з наступного.
З матеріалів справи вбачається, що на підставі рішення Дніпропетровської обласної квіліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури №12 від 17.09.2012 року ОСОБА_1 має право на заняття адвокатською діяльністю, що підтверджується свідоцтвом про право на зайняття адвокатською діяльністю.
За даними Єдиного реєстру Адвокатів України в період з 24.09.2012 по 29.04.2019 позивач перебувала в статусі адвоката.
З 16.09.2010 року та по теперішній час позивач працює на посаді головного юрисконсульта в АТ «УКРСИББАНК».
20.04.2019 позивач отримала вимогу ГУ ДФС у Дніпропетровській області про сплату боргу (недоїмки) №Ф-4825-53/64 від 05.02.2019 щодо сплати ЄСВ за період з 01.07.2017 по 31.12.2018 у розмірі 18 276грн. 72коп., яку добровільно сплатила. Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18.09.2019 по справі №160/7318/19 визнано зазначену вимогу протиправною та скасовано.
Крім того, позивачем сплачено за І квартал 2019 року суму 2 754грн. 18коп.
29.04.2019 року до Єдиного реєстру Адвокатів України внесено запис про зупинення адвокатської діяльності позивачем на підставі її заяви від 24.04.2019 року.
13.12.2019 позивачем направлено до Лівобережного управління ГУ ДПС у Дніпропетровській області заяву про ліквідацію платника податків за формою 8-ОПП, заяву про зняття з обліку платника єдиного внеску за формою 7-ЄСВ, витяг з ЄРА України.
Позивач звернулась до Лівобережного управління ГУ ДПС у Дніпропетровській області із заявою про повернення коштів. Проте, ГУ ДПС у Дніпропетровській області листом №7070/10/04-36-52-40 від 22.01.2020 заяву позивача залишено без виконання у зв`язку з тим, що станом на 20.01.2020 за позивачем обліковується недоїмка у сумі 15 069грн. 05коп.
07.10.2020 ОСОБА_1 звернулась зі скаргою до Державної податкової служби України щодо неправомірної відмови ГУ ДПС у Дніпропетровській області у поверненні коштів, проте відповіді не отримала.
Відтак, ОСОБА_1 звернулась з позовом до суду щодо визнання протиправною бездіяльності ГУ ДПС у Дніпропетровській області щодо неповернення надміру та/або помилково сплачених коштів ЄСВ та зобов`язання останнього сформувати та подати до відповідного управління Державної казначейської служби України висновок про повернення коштів.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.03.2021 по справі №160/15965/20 позовні вимоги задоволено та визнано протиправною бездіяльність Державної податкової служби України щодо не повернення надміру та/або помилково сплачених коштів єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 01.01.2017 по 31.12.2018 в розмірі 18 276грн. 72коп., а також зобов`язано Державну податкову службу України сформувати та подати до відповідного управління (відділення) Державної казначейської служби України висновок про повернення на користь ОСОБА_1 суми єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 01.01.2017 по 31.12.2018 в розмірі 18 276грн. 72коп.

17.11.2021 грошові кошти на зарплатному рахунку позивача арештовано згідно постанови Індустріального відділу державної виконавчої служби у місті Дніпрі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про арешт коштів боржника ВП №67374320 від 17.11.2021 в розмірі 19 905грн. 55коп. прийнятою за вимогою №Ф-407429-53/64 від 02.06.2021 ГУ ДПС у Дніпропетровській області.

Крім того, 18.11.2021 згідно постанови Індустріального відділу державної виконавчої служби у місті Дніпрі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про арешт коштів боржника ВП №67374320 від 17.11.2021 року накладено арешт на рахунок за карткою «Універсальна», відкритий ОСОБА_1 в АТ КБ «ПриватБанк» на власні кошти у розмірі 616грн. 96коп.

Позивач вважає вимогу ГУ ДПС у Дніпропетровській області №Ф-407429-53/64 від 02.06.2021 протиправною, та такою що підлягає скасуванню, оскільки порушено строки обчислення боргу по сплаті єдиного соціального внеску, який вже утримується з доходу позивача роботодавцем. Крім того, зазначає, що вказану вимогу не отримувала, тому була позбавлена можливості вчасно її оскаржити.

Відтак, позивач звернувся до суду з відповідним позовом, за захистом своїх прав, свобод та інтересів.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку, визначає Закон України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» (далі Закон №2464).

Єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування - консолідований страховий внесок, збір якого здійснюється до системи загальнообов`язкового державного соціального страхування в обов`язковому порядку та на регулярній основі з метою забезпечення захисту у випадках, передбачених законодавством, прав застрахованих осіб на отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування (п.2 ч.1 ст.1 Закону №2464).

Відповідно до п.1 ч.1 ст.4 Закону №2464 платниками єдиного внеску є роботодавці: підприємства, установи та організації, інші юридичні особи, утворені відповідно до законодавства України, незалежно від форми власності, виду діяльності та господарювання, які використовують працю фізичних осіб на умовах трудового договору (контракту) або на інших умовах, передбачених законодавством, чи за цивільно-правовими договорами (крім цивільно-правового договору, укладеного з фізичною особою-підприємцем, якщо виконувані роботи (надавані послуги) відповідають видам діяльності відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців), у тому числі філії, представництва, відділення та інші відокремлені підрозділи зазначених підприємств, установ і організацій, інших юридичних осіб, які мають окремий баланс і самостійно ведуть розрахунки із застрахованими особами.

Відповідно до п.4, 5 ч.1 ст.4 Закону №2464 платниками єдиного внеску є фізичні особи-підприємці, в тому числі ті, які обрали спрощену систему оподаткування; особи, які провадять незалежну професійну діяльність, а саме: наукову, літературну, артистичну, художню, освітню або викладацьку, а також медичну, юридичну практику, в тому числі адвокатську, нотаріальну діяльність, або особи, які провадять релігійну (місіонерську) діяльність, іншу подібну діяльність та отримують дохід від цієї діяльності.

Згідно п.3 ч.1 ст.7 Закону №2464 єдиний внесок нараховується для платників, зазначених у пункті 4 частини першої статті 4 цього Закону, які обрали спрощену систему оподаткування, - на суми, що визначаються такими платниками самостійно для себе, але не більше максимальної величини бази нарахування єдиного внеску, встановленої цим Законом. При цьому сума єдиного внеску не може бути меншою за розмір мінімального страхового внеску.

Згідно ч.2 та ч.3 ст.9 Закону №2464 обчислення єдиного внеску здійснюється на підставі бухгалтерських та інших документів, відповідно до яких провадиться нарахування (обчислення) або які підтверджують нарахування (обчислення) виплат (доходу), на які відповідно до цього Закону нараховується єдиний внесок. Обчислення єдиного внеску органами доходів і зборів у випадках, передбачених цим Законом, здійснюється на підставі актів перевірки правильності нарахування та сплати єдиного внеску, звітності, що подається платниками до органів доходів і зборів, бухгалтерських та інших документів, що підтверджують суми виплат (доходу), на суми яких (якого) відповідно до цього Закону нараховується єдиний внесок.

Відповідно до ч.8 ст.9 Закону №2464 платники єдиного внеску, зазначені у пункті 5 частини першої статті 4 цього Закону, зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний рік, до 1 травня наступного року. Періодом, за який платники єдиного внеску подають звітність до органу доходів і зборів (звітним періодом), є календарний місяць, крім платників, зазначених у пунктах 4 і 5 частини першої статті 4 цього Закону, для яких звітним періодом є календарний рік. У разі державної реєстрації припинення підприємницької діяльності фізичної особи - підприємця її останнім звітним періодом є період з дня закінчення попереднього звітного періоду до дня державної реєстрації припинення підприємницької діяльності такої фізичної особи. Платники єдиного внеску, зазначені у пункті 5 частини першої статті 4 цього Закону, зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний рік, до 1 травня наступного року.

Періодом, за який платники єдиного внеску подають звітність до органу доходів і зборів (звітним періодом), є календарний місяць, крім платників, зазначених у пунктах 4 і 5 частини першої статті 4 цього Закону, для яких звітним періодом є календарний рік. У разі державної реєстрації припинення підприємницької діяльності фізичної особи - підприємця її останнім звітним періодом є період з дня закінчення попереднього звітного періоду до дня державної реєстрації припинення підприємницької діяльності такої фізичної особи.

Приписами п.2. п.1 ст.7 Закону №2464 передбачено, що єдиний внесок нараховується для платників, зазначених у пунктах 4 (крім фізичних осіб-підприємців, які обрали спрощену систему оподаткування) та 5 частини першої статті 4 цього Закону, - на суму доходу (прибутку), отриманого від їх діяльності, що підлягає обкладенню податком на доходи фізичних осіб. При цьому, сума єдиного внеску не може бути меншою за розмір мінімального страхового внеску на місяць.

Згідно п.4 ст.25 Закону №2464 орган доходів і зборів у порядку, за формою та у строки, встановлені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову політику і митну політику, надсилає платникам єдиного внеску, які мають недоїмку, вимогу про її сплату.

Вимога про сплату боргу (недоїмки) є виконавчим документом, а його стягнення відповідно до ст.25 Закону №2464 здійснюють органи державної виконавчої служби України.

Процедуру нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування страхувальниками, визначеними Законом, нарахування і сплати фінансових санкцій, стягнення заборгованості зі сплати страхових коштів органами доходів і зборів, визначено Інструкцією про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженою наказом Міністерства фінансів України від 20.04.2015 року №449 (далі - Інструкція №449).

Так, положеннями п.1 Розділу VI Інструкції №449 визначено, що до платників, які не виконали визначені Законом обов`язки щодо нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску, застосовуються заходи впливу та стягнення.

У разі виявлення органом доходів і зборів своєчасно не нарахованих та/або не сплачених платником сум єдиного внеску такий орган доходів і зборів обчислює суми єдиного внеску, що зазначаються у вимозі про сплату боргу (недоїмки), та застосовує до такого платника штрафні санкції в порядку і розмірах, визначених розділом VІІ цієї Інструкції (абз. 2 п. 2 Розділу VI Інструкції №449).

Відповідно до п.3 Розділу VI Інструкції №449 органи доходів і зборів надсилають (вручають) платникам вимогу про сплату боргу (недоїмки), якщо:

- дані документальних перевірок свідчать про донарахування сум єдиного внеску органами доходів і зборів;

- платник має на кінець календарного місяця недоїмку зі сплати єдиного внеску;

- платник має на кінець календарного місяця борги зі сплати фінансових санкцій.

Орган доходів і зборів надсилає (вручає) вимогу про сплату боргу (недоїмки) платнику єдиного внеску протягом трьох робочих днів з дня її винесення.

У випадках, передбачених абзацами третім та/або четвертим цього пункту, вимога про сплату боргу (недоїмки) надсилається (вручається):

- платникам, зазначеним у підпунктах 1, 2 пункту 1 розділу II цієї Інструкції, протягом 10 робочих днів, що настають за календарним місяцем, у якому виникла, зросла або частково зменшилась сума недоїмки зі сплати єдиного внеску (заборгованість зі сплати фінансових санкцій);

- платникам, зазначеним у підпунктах 3, 4, 6 пункту 1 розділу II цієї Інструкції, протягом 15 робочих днів, що настають за календарним місяцем, у якому виникла, зросла або частково зменшилась сума недоїмки зі сплати єдиного внеску (заборгованість зі сплати фінансових санкцій).

За визначенням пп.14.1.226 п.14.1 ст.14 Податкового кодексу України незалежна професійна діяльність - участь фізичної особи у науковій, літературній, артистичній, художній, освітній або викладацькій діяльності, діяльність лікарів, приватних нотаріусів, приватних виконавців, адвокатів, арбітражних керуючих (розпорядників майна, керуючих санацією, ліквідаторів), аудиторів, бухгалтерів, оцінщиків, інженерів чи архітекторів, особи, зайнятої релігійною (місіонерською) діяльністю, іншою подібною діяльністю за умови, що така особа не є працівником або фізичною особою-підприємцем та використовує найману працю не більш як чотирьох фізичних осіб.

Згідно п.п.63.1, 63.2 ст.63 Податкового кодексу України облік платників податків ведеться з метою створення умов для здійснення контролюючими органами контролю за правильністю нарахування, своєчасністю і повнотою сплати податків, нарахованих фінансових санкцій, дотримання податкового та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Пунктом 63.5 ст.63 Податкового кодексу України визначено, що всі фізичні особи-платники податків та зборів реєструються у контролюючих органах шляхом включення відомостей про них до Державного реєстру фізичних осіб-платників податків у порядку, визначеному цим Кодексом.

Разом з тим, згідно п.65.2 ст.65 Податкового кодексу України облік самозайнятих осіб здійснюється шляхом внесення до Державного реєстру фізичних осіб-платників податків записів про державну реєстрацію або припинення підприємницької діяльності, незалежної професійної діяльності, перереєстрацію, постановку на облік, зняття з обліку, внесення змін стосовно самозайнятої особи, а також вчинення інших дій, що передбачені Порядком обліку платників податків, зборів.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначені Законом України "Про адвокатуру".

Відповідно до ст.13 Закону України "Про адвокатуру" адвокат, який здійснює адвокатську діяльність індивідуально, є самозайнятою особою. Адвокат, який здійснює адвокатську діяльність індивідуально, може відкривати рахунки в банках, мати печатку, штампи, бланки (у тому числі ордера) із зазначенням свого прізвища, імені та по батькові, номера і дати видачі свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю.

Системний аналіз наведених норм доводить, що платниками єдиного соціального внеску є самозайняті особи, зокрема адвокати. Разом з тим, необхідними умовами для сплати особою єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування є провадження такою особою, зокрема, незалежної професійної адвокатської діяльності та отримання доходу від такої роботи.

Аналогічна правова позиція міститься в постанові Верховного Суду від 05.11.2018 у справі №820/1538/17.

У випадку несвоєчасного нарахування та/або сплати платником сум єдиного внеску, він обчислює суми єдиного внеску, що зазначаються у вимозі про сплату боргу (недоїмки).

Вимога про сплату боргу (недоїмки) формується на підставі даних інформаційної системи фіскального органу платника.

З матеріалів справи вбачається, що на підставі заяви ОСОБА_1 право на зайняття адвокатською діяльністю зупинено згідно п.1 ч.1 ст.31 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» з 29.04.2019 року.

Водночас, позивач в період з 16.09.2010 та по теперішній час працює на посаді юрисконсульта в АТ «УКРСИББАНК», тому роботодавець щомісячно нараховував та сплачував за позивача єдиний соціальний внесок в розмірі не менше мінімального.

Вказані обставини виключають обов`язок позивача по сплаті єдиного внеску як особою, що має право провадити адвокатську діяльність, зокрема, у періоди, коли вона є найманим працівником, а не самозайнятою особою. Оскільки, як вже зазначалося вище, необхідними умовами для сплати особою єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування є провадження такою особою, зокрема, незалежної професійної адвокатської діяльності та отримання доходу від такої діяльності.

При цьому, свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю лише посвідчує право адвоката на здійснення професійної діяльності, однак не є підставою та доказом здійснення адвокатської прибуткової діяльності та факту зайнятості особи.

Не є підставою для сплати єдиного соціального внеску і перебування позивача на обліку в органах фіскальної служби, з огляду на те, що взяття на облік у контролюючих органах юридичних осіб, їх відокремлених підрозділів, а також самозайнятих осіб здійснюється незалежно від наявності обов`язку щодо сплати того або іншого податку та збору.

Кваліфікуючою ознакою для сплати єдиного соціального внеску самозайнятою особою є саме отримання такою особою доходу від такої діяльності. У зв`язку з цим суд не приймає до уваги посилання відповідача на те, що позивач повинен сплачувати єдиний соціальний внесок незалежно від отримання прибутку.

Відповідачем не надано суду доказів того, що позивач, будучи найманим працівником, отримував інший дохід від безпосереднього зайняття адвокатською діяльністю.

Зважаючи на те, що позивач не провадила самостійної адвокатської діяльності та не отримувала доходу від адвокатської діяльності, а також право на зайняття адвокатською діяльністю зупинено згідно п.1 ч.1 ст.31 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» з 29.04.2019 року, тому у позивача відсутній обов`язок сплачувати єдиний внесок після зупинення права на зайняття адвокатською діяльністю, суд приходить до висновку про протиправність вимоги ГУ ДПС у Дніпропетровській області від 02.06.2021 року №Ф-407429-53/64.

Одночасно, суд бере до уваги, в порядку ч.4 ст.78 КАС України, що рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18.09.2019 року по справі №160/7318/19 вимога №Ф-4825-53/64 від 05.02.2019 року визнана протиправною та скасована.

Стосовно позовної вимоги про зобов`язання відповідача внести зміни до інтегрованої картки платника податків шляхом списання заборгованості з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування в сумі 17'823грн. 23коп., суд виходить з наступного.

Правила ведення в податкових органах оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування визначає Порядок ведення податковими органами оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затверджений наказом Міністерства фінансів України від 12.01.2021 року №5 (далі - Порядок №5).

За змістом Порядку №5, з метою обліку нарахованих і сплачених, повернутих та відшкодованих сум платежів територіальними органами ДПС відкриваються інтегровані картки платників (далі - ІКП) за кожним платником та кожним видом платежу, які мають сплачуватися такими платниками на рахунки, відкриті в розрізі адміністративно-територіальних одиниць.

ІКП містить інформацію про облікові операції та облікові показники, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та фондами загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування за відповідним видом платежу та відповідною адміністративно-територіальною одиницею.

Під час проведення облікової операції в ІКП зазначається дата запису операції, зміст операції та/або документ, на підставі якого здійснюється запис.

Облік платежів ведеться в ІКП окремими обліковими операціями в хронологічному порядку. При цьому кожна операція фіксується в окремому рядку із зазначенням виду операції та дати її проведення.

За наявності нарахованих та/або несплачених сум єдиного внеску або боргу (недоїмки) з єдиного внеску, податковий орган не здійснює подальші процедури щодо зняття платника єдиного внеску з обліку до їх сплати (погашення) або списання такого боргу (недоїмки) у порядку, визначеному Законом України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування».

Оскільки облік нарахованих і сплачених сум податків, зборів та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску відображається в інтегрованій картці платника, то на переконання суду, матеріально-правовий інтерес платника податків полягає в тому, щоб дані інтегрованих карток правильно відображали фактичний стан розрахунків з бюджетом, реальну структуру податкових вигод та податкових зобов`язань платника податків.

Аналогічного правового висновку дійшов Верховний Суд у постанові №813/7097/14 від 28.02.2020 року, який є обов`язковим для врахування судами в силу вимог ч.5 ст.242 КАС України.

Таким чином, беручи до уваги протиправність оскаржуваної вимоги, ефективним способом відновлення прав позивача, на думку суду, є зобов`язання відповідача провести коригування даних (показників) інтегрованої картки позивача, оскільки це забезпечить поновлення майнових прав платника податків, порушених оскаржуваною вимогою від 02.06.2021 року №Ф-407429-53/64, та правильно відобразить фактичний стан розрахунків з бюджетом позивача.

З огляду на викладене, суд вважає за необхідне зобов`язати ГУ ДПС у Дніпропетровській області здійснити коригування відомостей в інтегрованій картці платника ОСОБА_1 з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, шляхом виключення суми недоїмки у розмірі 17'823грн. 23коп.

За викладених обставин, позовні вимоги підлягають задоволенню.

Згідно ч.1 ст.9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Щодо розподілу судових витрат, зокрема, витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 14'200грн.00коп. та судового збору у розмірі 1 816грн. 00коп., суд виходить з наступного.

Згідно зі ст.244 КАС України, під час ухвалення рішення, суд, окрім іншого, має вирішити як розподілити між сторонами судові витрати.

Відповідно до ст.132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд бере до уваги, що у відповідності до ст.134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката несуть сторони.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При визначенні суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу, необхідно досліджувати на підставі належних та допустимих доказів обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категоріям складності справи, витраченому адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціні позову та (або) значенню справи.

Суд враховує, що на підтвердження витрат, понесених на професійну правничу допомогу, мають бути надані договір про надання правової допомоги, документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.

Як вбачається з матеріалів справи, професійна правнича допомога у даній справі надавалася позивачу адвокатом Лукашенко О.В.

Представником позивача для підтвердження витрат на професійну правничу допомогу до суду було подано копії наступних документів: договір про надання правової (правничої) допомоги №146-2021/Д-21 від 18.11.2021, акт приймання-передачі виконаних робіт та наданих послуг за договором №146-2021/Д-21 від 18.11.2021 про надання правової (правничої) допомоги від 26.11.2021, акт приймання-передачі виконаних робіт та наданих послуг за договором №146-2021/Д-21 від 18.11.2021 про надання правової (правничої) допомоги від 13.12.2021, квитанція №0.0..1 від 30.11.2021, ордер на надання правничої (правової) допомоги від 19.11.2021.

Згідно п.3.4 договору про надання правової (правничої) допомоги №146-2021/Д-21 від 18.11.2021, оплата проводиться шляхом готівкового та/або безготівкового розрахунку за погодженням між сторонами.

Відповідно до наданої суду квитанції №0.0..1 від 30.11.2021, вбачається сплата юридичних послуг за договором №146-2021/Д-21 від 18.11.2021 у сумі 4 500грн. 00коп.

Відтак, на відповідача слід покласти витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 4'500грн. 00коп.

На підставі ч.1 ст.139 КАС України, з урахуванням задоволення позовних вимог у повному обсязі, підлягають стягненню з відповідача за рахунок бюджетних асигнувань на користь позивача судові витрати у розмірі 1 816грн. 00коп., сплата яких підтверджується квитанцією №9 від 26.11.2021 та квитанцією №10834 від 13.12.2021.

Керуючись ст.ст.9, 72-77, 90, 139, 241-246, 262, 263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування податкової вимоги задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати вимогу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про сплату боргу (недоїмки) від 02.06.2021 року за №Ф-407429-53/64 зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування в сумі 17'823грн. 23коп.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Дніпропетровській області здійснити коригування відомостей в інтегрованій картці платника ОСОБА_1 з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, шляхом виключення суми недоїмки у розмірі 17'823грн. 23коп.

Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (49005, м.Дніпро, вул.Сімферопольська, 17-А, ) судовий збір у розмірі 1'816грн. 00коп. (одна тисяча вісімсот шістнадцять гривень 00 копійок) та витрати пов`язані з розглядом справи, на професійну правничу допомогу у розмірі 4'500грн. 00коп. (чотири тисячі п`ятсот грн. 00коп.).

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Г. В.Кадникова