Справа № 380/8447/21
Суддя: Кузан Ростислав Ігорович
Дата ухвалення: 2022-06-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №380/8447/21
У Х В А Л А

з питань залишення позовної заяви без розгляду

27 червня 2022 року

зал судових засідань №12

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Кузана Р.І.,

секретар судового засідання Ящишин І.Я.,

з участю представників:

позивача Мельничук Ю.І.,

відповідача Вовк І.В.,

третіх осіб ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Львові клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду у справі за позовом Керівника Галицької окружної прокуратури міста Львова до Виконавчого комітету Львівської міської ради, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , на стороні відповідача ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 про визнання протиправним та скасування рішення,

в с т а н о в и в :

Керівник Галицької окружної прокуратури міста Львова (місцезнаходження: 79005, Львівська область, м. Львів, вул. Богомольця, 9, ) звернувся до суду з позовом до Виконавчого комітету Львівської міської ради (місцезнаходження: 79008, м.Львів, пл.Ринок, 1, ), в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення виконавчого комітету Львівської міської ради №165 від 12.03.2021 «Про затвердження містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва на реконструкцію гр. гр. ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 з прибудовою житлових будинків на АДРЕСА_1 ».

Ухвалою судді від 01.06.2021 позовну заяву Керівника Галицької окружної прокуратури міста Львова до Виконавчого комітету Львівської міської ради про визнання протиправним та скасування рішення повернуто позивачеві.

Підставою для повернення позовної заяви було те, що прокурор, який звернувся до суду в інтересах держави, в позовній заяві не обґрунтував, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, а також не навів визначені законом підстави для звернення до суду прокурора.

06.10.2021 постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду апеляційну скаргу Керівника Галицької окружної прокуратури міста Львова задоволено. Ухвалу Львівського окружного адміністративного суду від 01.06.2021 у справі №380/8447/21 про повернення позовної заяви у справі скасовано, а справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Справа №380/8447/21 повернулася до суду першої інстанції 10.11.2021

Ухвалою від 16.11.21 суддя залишив позовну заяву без руху.

Ухвалою від 06.12.2021 суддя прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі; справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження. Залучено третіми особами, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 .

Ухвалою від 06.04.2022 суд залучив третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 .

20.06.2022 представник відповідача подав клопотання про залишення позовної заяви без розгляду. Клопотання обґрунтоване тим, що станом на час звернення прокуратури з позовом до суду, Державна інспекція архітектури та містобудування України мала можливість виконувати визначені законодавством завдання та функції. Прокурор не довів неможливості реалізації захисту Державною інспекцією архітектури та містобудування України або відсутності в останньої процесуальної дієздатності. Представник третьої особи вважає, що прокурор не довів наявності підстав для звернення до суду в інтересах держави в особі Державної інспекції архітектури та містобудування України, що є підставою для залишення позову без розгляду.

Від прокурора 27.06.2022 надійшли заперечення на клопотання про залишення позовної заяви без розгляду. В запереченнях Керівник Галицької окружної прокуратури міста Львова зазначив, що станом на час звернення до суду з цим позовом Державна архітектурно-будівельна інспекція України, як центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, перебувала в стані ліквідації та була позбавлена повноважень щодо проведення заходів архітектурно-будівельного нагляду.

Що стосується новоствореної Державної інспекції містобудування України (ДІМ), то така також перебуває в стадії ліквідації, а її ліквідаційна комісія не є уповноваженим органом, який здійснює державну політику з питань державного архітектурно-будівельного нагляду.

Отже, станом на час звернення прокурора до суду з цим позовом був відсутній уповноважений державний орган, який би здійснював державний архітектурно-будівельний нагляд за дотриманням виконавчим комітетом Львівської міської ради вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Представник третіх осіб які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача подала пояснення щодо заяви відповідача про залишення позовної заяви без розгляду. В таких поясненнях зазначила, що станом на час звернення прокурора до суду із цим позовом був відсутній уповноважений державний орган, який би здійснював державний архітектурно-будівельний нагляд у сфері містобудівної діяльності, у відповідності до вимог статті 41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 № 689, позаяк ДАБІ України була на той час ліквідована, новостворена ДІМ України не здійснювала повноважень щодо державного архітектурно-будівельного нагляду у сфері містобудівної діяльності, а ДІАМ України перебувала на той час в процесі утворення.

Представник відповідача у підготовчому засіданні клопотання підтримала, просила задовольнити таке.

Представник третіх осіб які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача у підготовчому засіданні проти задоволення клопотання заперечили з підстав викладених у поясненнях щодо заяви відповідача про залишення позовної заяви без розгляду.

Представник третіх які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору осіб на стороні відповідача подане клопотання підтримала, просила задовольнити таке.

При вирішенні клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду, суд керувався таким.

Відповідно до статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

За змістом частин третьої і четвертої статті 53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано у статті 23 Закону України «Про прокуратуру», положення частини третьої якої передбачають, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Згідно з абзацами першим - третім частини четвертої цієї статті наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Конституційний Суд України у своєму рішенні від 08 квітня 1999 року № 3-рп/99 у справі № 1-1/99 за конституційними поданнями Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень статті 2 Арбітражного процесуального кодексу України (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді), з`ясовуючи поняття «інтереси держави» зазначив, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо.

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.

Із врахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Як видно з позовної заяви, право на звернення до суду Керівник Галицької окружної прокуратури міста Львова обґрунтовував відсутністю органу, до компетенції якого були б віднесені повноваження щодо здійснення нагляду за органом місцевого самоврядування при затвердженні містобудівних умов та обмежень, а також не передбачено повноважень скасовувати, змінювати чи зупиняти рішення органів місцевого самоврядування щодо затвердження таких.

З цього приводу суд вважає за необхідне зазначити, що відповідно до приписів частин першої, другої статті 41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний нагляд - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об`єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

До 13 березня 2020 року таким органом була ДАБІ України, проте така була ліквідована відповідно до постанови Кабінету Міністрів України № 218 від 13.03.2020 «Про ліквідацію Державної архітектурно-будівельної інспекції та внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України».

Також цією постановою було утворено Державну сервісну службу містобудування України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку громад та територій.

Постановою Кабінету Міністрів України від 13 березня 2020 року № 219 «Про оптимізацію органів державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду» було утворено:

Державну інспекцію містобудування України (ДІМ) як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку громад та територій і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду;

Державне агентство з технічного регулювання у містобудуванні України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку громад та територій і який реалізує державну політику з питань технічного регулювання у сфері містобудування.

Затверджено Положення про Державну інспекцію містобудування України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 грудня 2020 року № 1340 «Деякі питання функціонування органів архітектурно-будівельного контролю та нагляду» було утворено Державну інспекцію архітектури та містобудування України (ДІАМ) як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку громад та територій і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Затверджено Положення про ДІАМ України.

Ліквідовано: Державну інспекцію містобудування (ДІМ); Державну сервісну службу містобудування.

Підсумовуючи вказане, суд зазначає, що станом на час звернення прокурора до суду із цим позовом (27.05.2021) був відсутній уповноважений державний орган, який би здійснював державний архітектурно-будівельний нагляд у сфері містобудівної діяльності, у відповідності до вимог статті 41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 № 689, позаяк ДАБІ України була на той час ліквідована, новостворена ДІМ України не здійснювала повноважень щодо державного архітектурно-будівельного нагляду у сфері містобудівної діяльності, позаяк була ліквідована до початку свого функціонування, а ДІАМ України перебувала на той час в процесі утворення.

Вказане також підтверджується листом-відповіддю Міністерства розвитку громад та територій України від 18.06.2021 (на запит Керівника Галицької окружної прокуратури міста Львова № 14.50/105-3130 вих-21 від 15.06.2021).

При цьому суд наголошує, що спірні правовідносини стосуються саме сфери державного архітектурно-будівельного нагляду, а не державного архітектурно-будівельного контролю (стаття 41 «Про регулювання містобудівної діяльності»), як сукупності заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, який здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

До такого висновку дійшов Восьмий апеляційний адміністративний суд при розгляді апеляційної скарги прокурора на ухвалу про повернення позовної заяви у цій справі.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду є безпідставним та необґрунтованим, а тому в задоволенні такого необхідно відмовити.

Керуючись ст. ст. 240, 248, 256, 294 КАС України, суд,-

у х в а л и в:

в задоволенні клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду у справі за позовом Керівника Галицької окружної прокуратури міста Львова до Виконавчого комітету Львівської міської ради, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , на стороні відповідача ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 про визнання протиправним та скасування рішення відмовити повністю.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Львівський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 04.07.2022.

Суддя Кузан Р.І.