Справа № 260/1451/22
Суддя: Калинич Я.М.
Дата ухвалення: 2022-06-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

про залишення позовної заяви без розгляду

30 червня 2022 рокум. Ужгород№ 260/1451/22

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді - Калинич Я.М.

при секретарі судового засідання - Кустрьо В.М.

за участю:

представник позивача: Шерегі В.М.,

представник відповідача: Крупа-Газуда М.В.,

розглянувши у підготовчому засіданні заяву представника позивача про поновлення пропущеного строку звернення до суду та клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду в адміністративній справі за позовною заявою товариства з обмеженою відповідальністю «Еліткомбуд» до Головного управління ДПС у Закарпатській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Еліткомбуд» через представника адвоката Шерегі Віктора Миколайовича, звернулося до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Державної податкової служби України в Закарпатській області, в якому просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби України №2 від 31.08.2021 р.

Разом з тим у позовній заяві представником позивача було зазначено причини пропуску строку звернення до суду.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 22 квітня 2022 року було відкрито провадження у адміністративній справі за правилами загального позовного провадження. Разом з тим, питання щодо поважності пропуску строків звернення до суду та поновлення таких, судом, на стадії відкриття провадження, у справі не вирішувалося.

20 травня 2022 року представником відповідача подано до суду клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, у зв`язку з пропущенням позивачем строку звернення до суду. В обґрунтування клопотання представник відповідача зазначає, що 23.09.2021 року позивачем подано до Державної податкової служби України скаргу на податкове повідомлення-рішення №2 від 31 серпня 2021 року. Рішення Державної податкової служби України про результати розгляду скарги від 22 грудня 2021 року №28725/6/99-00-06-03-02-06 направлено на адресу позивача рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення та вручено останньому 04 січня 2022 року. В той же час, до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення від 31 серпня 2021 року №2 позивач звернуся 12 квітня 2022 року, тобто з порушенням місячного строку, встановленого п. 56.19 ст. 56 Податкового кодексу України.

30 травня 2022 року до суду від представника позивача надійшли пояснення стосовно клопотання відповідача.

Представник позивача в судовому засіданні заперечив проти залишення позовної заяви без розгляду, з огляду на те, що керівник підприємства (єдина уповноважена особа на вчинення дій по оскарженню податкових повідомлень рішень) помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , а нового керівника було обрано тільки 21.02.2022 року. Також як на підставу поважності пропуску строку звернення до суду з даним позовом представник позивача послався на військові дії, які почалися з 24.02.2022 року в України та на Закон України №2118-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо особливостей оподаткування та подання звітності у період дії воєнного стану». Відтак просив суд визнати причини пропуску строку оскарження поважними, поновити такий строк, а у задоволенні клопотання представника відповідача відмовити.

Представник відповідача у судовому засіданні підтримала клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, просила суд його задовольнити та визнати причини пропуску строку звернення до суду неповажними.

Розглянувши подані клопотання про залишення позовної заяви без розгляду та про поновлення пропущеного строку звернення до суду, заслухавши пояснення представників сторін щодо таких, суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що 31 серпня 2021 року Головним управління ДФС у Закарпатській області винесено податкове повідомлення-рішення № 2.

Не погодившись із вищевказаним податковим-повідомленням рішенням, позивач подав до Державної податкової служби України скаргу в порядку ст. 56 Податкового кодексу України.

За результатами розгляду скарги Державною податковою службою України винесено рішення від 22 грудня 2021 року № 28725/6/99-00-06-03-02-06.

Вищевказане рішення було направлено на адресу позивача 22 грудня 2021 року згідно наявної в матеріалах справи копії конверту (а.с.23) та вручено 04 січня 2022 року, як стверджує сам позивач у поданій ним позовній заяві.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з абз. 1 ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 4 ст. 122 КАС України якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень. Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Отже, КАС України передбачає можливість установлення іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, а також спеціального порядку обчислення таких строків. Такі спеціальні строки мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним строком звернення до адміністративного суду, визначеним частиною другою статті 122 цього Кодексу, а також скороченими строками, визначеними частиною четвертою статті 122 КАС України.

Відносини у сфері оподаткування, права та обов`язки платників податків і зборів, компетенцію контролюючих органів, повноваження та обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі ПК України).

Спеціальною нормою, яка встановлює порядок оскарження рішень контролюючих органів, є стаття 56 ПК України.

Пунктом 56.18 статті 56 ПК України визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

Відповідно до пункту 56.19 статті 56 ПК України у разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Відповідно до пункту 102.1 статті 102 Податкового кодексу України контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.

Зі змісту пунктів 56.2, 56.3, 56.17 статті 56, пункту 57.3 статті 57 ПК України вбачається, що процедура адміністративного оскарження податкового повідомлення-рішення розпочинається з дня подання скарги до контролюючого органу вищого рівня, яка засвідчує безпосередню незгоду платника з визначеними йому грошовими зобов`язаннями, і закінчується настанням однієї з подій, передбачених пунктом 56.17 статті 56 ПК України. Строк для подачі первинної скарги за загальним правилом становить 10 календарних днів, що настають за днем отримання платником податків податкового повідомлення-рішення.

У постанові від 11 жовтня 2019 року у справі № 640/20468/18 Верховний Суд здійснив системне тлумачення норм права, які регулюють питання обчислення строку звернення до суду в податкових спорах, висловивши правову позицію про те, що строки звернення до суду після застосування досудового порядку вирішення спору є коротшими, ніж звичайні строки.

Верховний Суд у постанові від 26.11.2020 року у справі №500/2486/19 сформував правовий висновок, відповідно до якого норма пункту 56.18 статті 56 ПК України не визначає процесуального строку звернення до суду і, відповідно, не є спеціальною щодо норми пункту 56.19 статті 56 ПК України. Водночас норма пункту 56.19 статті 56 ПК України є спеціальною щодо норми частини четвертої статті 122 КАС України, має перевагу в застосуванні у податкових спорах і регулює визначену її предметом групу правовідносин - оскарження в судовому порядку податкових повідомлень-рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій пункту 56.18 статті 56 ПК України). Вона встановлює строк для їх оскарження протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Крім того, згідно з висновками, викладеними у постанові Верховного Суду від 22.01.2021 року у справі № 1640/2885/18 (провадження № К/9901/20715/19) пункт 56.19 статті 56 ПК України прямо встановлює строк для звернення до суду у разі застосування платником податку досудового порядку оскарження податкового повідомлення-рішення чи іншого рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання, і цей строк становить один місяць від наступного дня після закінчення процедури адміністративного оскарження.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Конституційний Суд України рішенням від 13 грудня 2011 року №17-рп/2011 за результатами оцінки конституційності норми частини четвертої статті 99 КАС України у чинній на той час редакції (про скорочені строки звернення до адміністративного суду в разі попереднього використання можливостей досудового порядку вирішення спору) підтвердив її конституційність як такої, що забезпечує оперативність розгляду судової справи і жодною мірою не обмежує суб`єктів щодо права на судовий захист; нею скорочено строки здійснення окремих процесуальних дій, а змісту та обсягу конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя не звужено (абзаци шостий, чотирнадцятий пункту 6.1).

Цей висновок Конституційного Суду України судова палата вважає релевантним щодо нинішнього стану нормативно-правового регулювання.

Отже, із прийняттям чинної редакції КАС України та відмінним правовим регулюванням, визначеним частиною четвертою статті 122 КАС України, інші рішення контролюючих органів, які не стосуються нарахування грошових зобов`язань платника податків, за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій пункту 56.18 статті 56 ПК України), оскаржуються в судовому порядку в такі строки:

а) тримісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги було прийнято та вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені Податкового кодексу України. При цьому такий строк обчислюється з дня вручення скаржнику рішення за результатами розгляду його скарги на рішення контролюючого органу;

б) шестимісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги не було прийнято та/або вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені Податкового кодексу України. При цьому такий строк обчислюється з дня звернення скаржника до контролюючого органу із відповідною скаргою на його рішення.

Таким чином, у випадку досудового вирішення спору, тобто оскарження податкового повідомлення-рішення в адміністративному порядку, встановлюється місячний строк звернення до суду, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження.

Судом встановлено, що рішення Державної податкової служби України про результати розгляду скарги від 22.12.2021 року №28725/6/99-00-06-03-02-06 від 22.12.2021 р. вручено позивачу 04.01.2022 р.

Таким чином, перебіг місячного строку звернення до суду з відповідним позовом розпочався з 04.01.2022 р. і сплинув 04.02.2022 р., тобто до видання Президентом України Указу від 24.02.2022 р. №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 р. №2102-ІХ, яким введено в Україні воєнний стан.

Суд також критично оцінює доводи поважності пропуску строку звернення до суду, зазначені представником позивача у поданих письмових поясненнях, відповідно до яких підставою для поновлення строку звернення до суду зазначає те, що керівник підприємства Дудла Іван Іванович (єдина уповноважена особа на вчинення дій по оскарженню податкових повідомлено-рішень) помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , а новий керівник обраний 21.02.2022 року згідно Рішення №3 одноособового учасника ТзОВ «Еліткомбуд» від 21.02.2022 року (а.с.25).

Однак, як вбачається з інформації із сайту державних закупівель «Prozorro», яка є у загальному, відкритому, вільному доступі, 16 лютого 2022 року ТзОВ «Еліткомбуд» було укладено договір із відділом житлово-комунального господарства, благоустрою та господарського забезпечення Нересницької сільської ради Тячівського району Закарпатської області про «Капітальний ремонт вулиці І.Франка у с. Ганичі Тячіського рацйону. Коригування», в той час як нового керівника було обрано лише 21.02.2022 року.

З урахуванням положень статей 122, 123 Кодексу адміністративного судочинства України обов`язок доказування поважності причин пропуску строку звернення до суду покладений на позивача.

Причина пропуску строку звернення до суду із адміністративним позовом може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Також представник позивача у клопотанні про поновлення строку звернення до суду зазначає, що Верховною Радою України 03.03.2022 року прийнято Закон України №2118-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо особливостей оподаткування та подання звітності у період дії воєнного стану» яким, установлено, що тимчасово на період до припинення або скасування воєнного стану на території України для платників податків та контролюючих органів зупиняється перебіг строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Водночас, суд зазначає, що позивач вже станом на 04.02.2022 року пропустив місячний строк звернення до суду, тобто ще до прийняття Закону України №2118-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо особливостей оподаткування та подання звітності у період дії воєнного стану».

Враховуючи викладене, причини пропуску строку звернення до суду з вказаними позовними вимогами, зазначені позивачем у наданих поясненнях, суд вважає неповажними. Належних доказів на підтвердження існування обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного звернення до суду, позивач суду не надав.

Згідно з ч. 3 ст. 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Згідно з п 8 ч.1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених ч. 3 та ч.4 ст. 123 вказаного Кодексу.

З огляду на вказані обставини, суд дійшов висновку про задоволення клопотання представника відповідача та відповідно про залишення позовної заяви без розгляду.

Відповідно до ч.4 ст. 240 КАС особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Керуючись статтями 122, 123, 240, 243, 248, 256, 294 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника позивача про поновлення пропущеного строку звернення до суду - відмовити.

Клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду задовольнити.

Позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю «Еліткомбуд» до Головного управління ДПС у Закарпатській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до ч.4 ст.240 КАС України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до вимог ст.256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена до Восьмого апеляційного адміністративного суду в порядку та у строки, передбачені ст.ст.294-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

У зв`язку з перебування головуючої судді Калинич Я.М. у відрядження з 04 липня 2022 року по 05 липня 2022 року повний текст ухвали виготовлено та підписано 06 липня 2022 року.

СуддяЯ. М. Калинич