Справа № 380/9038/22
Суддя: Грень Наталія Михайлівна
Дата ухвалення: 2022-07-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа № 380/9038/22
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

04 липня 2022 року

м. Львів

Суддя Львівського окружного адміністративного суду Грень Н.М., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Миколаївського відділу державної виконавчої служби у Стрийському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів) про визнання неправомірними та скасування постанов, -

встановила:

до Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Миколаївського відділу державної виконавчої служби у Стрийському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів), в якій містяться вимоги:

- визнати неправомірною та скасувати постанову від 26.05.2021р. про стягнення з ОСОБА_1 виконавчого збору в сумі 12000.00 грн. у виконавчому провадженні ВП №65562864 старшого державного виконавця Миколаївського ВДВС у Стрийському районі Західного міжрегіонального управління юстиції (м.Львів) Марутяка О.І.;

- визнати неправомірною та скасувати постанову від 26.05.2021р. про стягнення з ОСОБА_1 розміру мінімальних витрат в сумі 230.00 грн. у виконавчому провадженні ВП №65562864 старшого державного виконавця Миколаївського ВДВС у Стрийському районі Західного міжрегіонального управління юстиції (м.Львів) Марутяка О.І.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Разом з тим, частиною 3 ст. 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У позовній заяві позивачем викладено клопотання про звільнення від сплати судового збору та відстрочення сплати судового збору чи розстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення у цій справі. В обґрунтування такого клопотання покликається на майновий стан.

Вирішуючи питання про обґрунтованість підстав для звільнення чи відстрочення сплати судового збору, суддя виходить з такого.

Відповідно до частини першої статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно зі статтею 8 Закону України Про судовий збір, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору, відстрочити сплату судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій вказаної статті.

Аналіз наведеного вказує, що умовою звільнення від сплати судового збору або відстрочення його сплати є такий майновий стан сторони, який не дозволяє його сплатити.

Отже, вирішуючи питання про обґрунтованість заявленого клопотання, суд повинен пересвідчитися, що позивач дійсно фінансово неспроможний сплатити судовий збір на час звернення до суду (2022), - тобто у нього відсутні достатні доходи за 2021 рік.

Суддя звертає увагу позивача на те, що належним та достатнім доказом є довідка органу доходів і зборів про розмір доходів за 2021 рік. Такий підхід суду до вирішення питання щодо відстрочення заявнику сплати судового збору відповідає правовій позиції Великої Палати Верховного Суду, висловленій в ухвалі від 19.03.2018 у справі № 800/533/17.

Враховуючи те, що позивачем не надано відповідної довідки про доходи від контролюючого органу за 2021 рік, яка б підтверджувала майновий стан позивача щодо неможливості сплати судового збору відповідно до статті 8 Закону України Про судовий збір, тому відсутні підстави для задоволення клопотання про звільнення чи відстрочення сплати судового збору.

Крім того, суддя зауважує, що нормами Закону України «Про судовий збір», а також КАС України не передбачено можливості розстрочення судового збору.

Згідно з приписами ч. 1 ст. 4 Закону України Про судовий збір, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з підп.1 п.3 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" з 1 січня 2022 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2481,00 грн.

Таким чином, у даному випадку, позивач звернувся до суду з позовом в якому містяться вимоги майнового характеру, однак позивач не надав суду докази сплати судового збору або доказів звільнення від сплати судового збору відповідно до вимог Закону України Про судовий збір.

Розмір судового збору за подання даної позовної заяви складає 992,40 грн.

Слід зазначити, що відомості про платіжні реквізити для перерахування судового збору за подання адміністративного позову до Львівського окружного адміністративного суду можна довідатися, зокрема, на офіційному сайті суду (http://adm.lv.court.gov.ua) в розділі Судовий збір, а також автоматично розрахувати та сформувати квитанцію для сплати судового збору.

Платiжнi реквiзити для перерахування судового збору в гривнях : Отримувач коштів: ГУК Львiв/Залізничний р-н/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38008294; Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.); Код банку отримувача (МФО): 899998; Рахунок отримувача: UA4013951; Код класифікації доходів бюджету: 22030101; Призначення платежу: Судовий збір, за позовом, Львівський окружний адміністративний суд.

Належним документом про сплату судового збору в розумінні вищевказаного Закону, є квитанція установи банку або відділення зв`язку, які прийняли платіж або платіжне доручення, підписане уповноваженою посадовою особою банку і скріплене печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення (оригінал).

Відсутність документа про сплату судового збору встановленого розміру свідчить про неналежне виконання позивачем вимог КАС України при зверненні до суду з означеним позовом.

Крім того, за приписами ч. 1, 2 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця визначені статтею 287 згаданого Кодексу.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 287 Кодексу адміністративного судочинства України позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду визначені статтею 123 КАС України, в частині першій якої зазначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Як слідує з позовної заяви позивач у позовній заяві просить визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду з адміністративним позовом ОСОБА_1 до Миколаївського відділу державної виконавчої служби у Стрийському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів) про визнання неправомірними та скасування постанов та поновити позивачеві строк звернення до адміністративного суду.

Проте, в порушення вимог статті 161 КАС України позивач не додав до матеріалів позову відповідної заяви про поновлення строку, оформленої належним чином та не додав докази поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду з даним позовом.

Також, позовна заява подана від імені ОСОБА_1 , однак до суду не надано належним чином завірених доказів адміністративно-процесуальної правоздатності (копій паспорта та реєстраційного номера облікової картки платника податків) на підтвердження особи позивача.

Зазначені недоліки не є надміру формальними, оскільки їх виправлення в майбутньому може вплинути на ефективність виконання рішення.

Ба більше, частиною 6 статті 160 КАС України визначено, що, якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у пункті 2 частини п`ятої цієї статті стосовно представника.

З позовної заяви слідує, що така підписана адвокатом Семениною В.М., що діє на підставі ордера на надання правничої (правової) допомоги серії ВС №1147590 від 27.06.2022, однак, всупереч вимогам ч. 6 ст. 160 КАС України, у позовні заяві не зазначено жодних відомостей стосовно такого представника.

Подання позовної заяви без додержання вимог, передбачених ст.160, 161 КАС України є підставою для залишення її без руху.

Відповідно до ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. 160, 161 вказаного Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Позивачу необхідно надати певний строк для усунення вказаних недоліків та приведення позовної заяви у відповідність до вимог ст. 160, 161 КАС України.

Керуючись ст.ст. 122, 123, 160, 161, 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя-

ухвалила:

позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви 10 днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом подання суду:

- документа про сплату судового збору в сумі 992,40 грн, або доказів звільнення від сплати судового збору відповідно до вимог Закону України Про судовий збір (довідки органу доходів і зборів про розмір доходів за 2021 рік);

- належним чином завсвідчених копій сторінок паспорта та реєстраційного номера облікової картки платника податків на підтвердження особи позивача;

- позовної заяви у примірниках для суду та учасників справи оформлених відповідно до приписів ст. 160 КАС України;

- заяви про поновлення строку, оформленої належним чином та доказів поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду.

У випадку невиконання вимог ухвали по усуненню недоліків позовної заяви у визначений термін, така буде вважатись неподаною та повернута позивачеві відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала в апеляційному порядку окремо не оскаржується.

Суддя Грень Н.М.