Справа № 580/2821/22
Суддя: Марина БІЛОНОЖЕНКО
Дата ухвалення: 2022-07-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

07 липня 2022 року справа № 580/2821/22

м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Білоноженко М.А., перевіривши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області про визнання протиправним рішення та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

До Черкаського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - позивач) до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області (далі - відповідач), в якій просить:

- визнати рішення (без номера) від 20 серпня 2021 року Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області щодо відмови у перерахуноку ОСОБА_1 , пенсії, призначеної відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб №2262-ХІІ від 09 квітня 1992 року протиправним;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області здійснити ОСОБА_1 , з 1 грудня 2019 року перерахунок та виплату пенсії відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» № 2262-ХІІ від 09 квітня 1992 року на підставі довідки про грошове забезпечення від 12 липня 2021 року № 33/44/1-М-1093/08-1673, що видана Державною установою « Територіальне медичне об`єдання МВС України по Черкаській області» про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Частинами 1, 2 ст.122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Позивач до позову додав заяву про поновлення пропущеного строку звернення, в якій зазначив, що оскаржуване рішення позивачем отримано 29.08.2021р., відтак строк оскарження спірного рішення у позивача сплив 27.02.2022р. (6 місяців з дати отримання рішення відповідача за наслідками розгляду заяви позивача про перерахунок пенсії від 12.08.2021р.) та зазначає, що причиною порушення ним строку для звернення до адміністративного суду є обставина введення на території України з 24 лютого 2022 року воєнного стану, у зв`язку із чим позивач не міг з поважних причин звернутися до суду.

Надавши оцінку вказаним посиланням, суд встановив, що Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 Про введення воєнного стану в Україні, затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-IX, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України від 14 березня 2022 року №133/2022 Про продовження строку дії воєнного стану в Україні, затвердженим Законом України від 15 березня 2022 року № 2119-IX, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України від 18 квітня 2022 року № 2593/2022 Про продовження строку дії воєнного стану в Україні, затвердженим Законом України від 21 квітня 2022 року №2212-IX, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб. Воєнний стан продовжено з 25 травня 2022 року на 90 діб, до 23.08.2022р.

Судом враховано, що причини пропуску строку є поважними, якщо обставини, які зумовили такі причини, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 17.03.2021 року у справі №160/6430/20.

В контексті зазначеного, суд звертає увагу, що введення воєнного стану в Україні могло б бути визнано в якості поважних причин пропуску зокрема, у разі перебування позивача у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан, або ж за наявності обставин, що пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Суд зазначає, що позивач, посилаючись на введення в Україні воєнного стану, не надав до суду жодних доказів, не зазначив жодних обставин, що вказували би на існування дійсних, істотних перешкод, що пов`язані із запровадження воєнного стану в Україні та призвели до об`єктивної неможливості звернення із даним позовом у строки встановлені КАС України, у зв`язку із чим суд заява позивача із заявлених підстав потребує уточнення, оскільки станом на 04.07.2022 (дата подачі позову позивачем до суду) в Україні продовжує діяти воєнний стан, однак це не перешкодило зверненню позивачем до суду.

Суд зауважує, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).

Крім того, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наполягає на тому, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (рішення Європейського суду у справі «Перез де Рада Каванілес проти Іспанії» від 28.10.1998 року, заява № 28090/95, пункт 45). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи. А для цього має бути також виконано умову щодо недопустимості безпідставного поновлення судами пропущеного строку.

Частиною 1 статті 123 КАС України, передбачено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Крім того, згідно з частиною 3 статті 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з пунктом 3 частини 2 статті 4 Закону України Про судовий збір від 08.07.2011р. №3674-VI, за подання фізичною особою до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру - справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, Законом України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» від 02.12.2021р. №1928-IX (зі змінами та доповненнями), установлено у 2022 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 01 січня 2022 року становить 2481 грн.

Таким чином, розмір судового збору за подачу даного позову становить 992,40 грн. (2481*0,4).

Суд встановив, що позовна заява не містить доказів сплати судового збору за подання цього позову або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Вказані недоліки позивач може усунути у десятиденний строк з дня вручення даної ухвали, шляхом подання до суду оригіналу документу про сплату судового збору у розмірі 992,40 грн. або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини 1 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 160, 161, частиною 13 статті 171, статтею 241-243, 248 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області про визнання протиправним рішення та зобов`язання вчинити дії - залишити без руху.

Надати позивачу десятиденний строк з моменту отримання копії даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви, шляхом подання до Черкаського окружного адміністративного суду:

- інших причин та доказів поважності пропуску строку звернення до суду;

- оригіналу документу про сплату судового збору за звернення до суду у розмірі 992,40 грн., або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до Закону України Про судовий збір.

У разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовну заяву буде залишено без розгляду.

Копію ухвали надати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Марина БІЛОНОЖЕНКО