Справа № 420/4046/22
Суддя: Потоцька Н.В.
Дата ухвалення: 2022-07-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/4046/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 липня 2022 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Потоцької Н.В.

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження (в порядку ст. 262 КАС України) адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія «ПЛЮС-АГРО» до Головного управління ДПС у Полтавській області, Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Одеського окружного адміністративного суду знаходиться справа за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія «ПЛЮС-АГРО» до Головного управління ДПС у Полтавській області, Головного управління ДПС в Одеській області, в якому позивач просить:

визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Полтавській області від 26 липня 2021 р. №36896 про відповідність товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія «ПЛЮС-АГРО» критеріям ризиковості платника податків на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку;

визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області від 02 грудня 2021 р. №131556 про відповідність товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія «ПЛЮС-АГРО» критеріям ризиковості платника податків на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку;

зобов`язати ГУ ДПС в Одеській області виключити товариство з обмеженою відповідальністю «Компанія «ПЛЮС-АГРО» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості.

Позовні вимоги обґрунтовані наступним.

Оскаржувані рішення є актами індивідуальної дії, а відтак вони мають відповідати загальним вимогам, які висуваються до акту індивідуальної дії, як акту правозастосування, а саме бути обґрунтованим та вмотивованим, тобто містити не тільки конкретні підстави його прийняття (фактичні та юридичні), але і наведені контролюючим органом переконливі та зрозумілі мотиви його прийняття.

Разом з тим, оскаржувані Рішення цим вимогам взагалі не відповідають з огляду на таке.

Так, в оскаржуваних Рішенні Відповідача №36896 зазначено:

«Комісією регіонального рівня відповідно до пункту 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою КМУ №1165,

…прийнято рішення про:

…відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Підстава (зазначається відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та, у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку розшифровується, яка саме податкова інформація): п.8 Критеріїв ризиковості платників податку

Податкова інформація (заповнюється у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку) учасник схеми формування, використання та розповсюдження ймовірно ризикових сум ПДВ».

Як підставу для винесення Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку Контролюючий орган використовує необґрунтовану та нічим не підтверджену інформацію. Відповідач не зазначив жодних конкретних даних (податкових даних), встановлених фактів тощо, щодо участі Позивача у формуванні схемного ПДВ, в тому числі відсутні будь-які рішення судів або акти перевірок ДПС, щодо визнання або виявлення незаконного формування схемного ПДВ Позивачем. Отже, Контролюючим органом у Рішенні жодним чином не обґрунтовано та не наведено цифрових показників та розрахунків нібито відповідності Товариства п. 8 Критерії ризиковості платника податків та/або Критеріїв ризиковості операцій.

Окрім того, взагалі таких підстав, як учасник формування схемного ПДВ, як передумови/підстави для прийняття податковим органом рішення про включення платника податків до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості немає ані серед Критеріїв ризиковості платника податків, ані серед Критеріїв ризиковості здійснення господарських операцій, що свідчить про очевидну протиправність дій Відповідача та відповідно протиправність прийнятого ним Рішення від 15.01.2021 № 5635.

Контролюючим органом не дотримано вимоги, які містяться у самій формі оскаржуваного Рішення.

Зокрема, відсутні відмітки напроти полів, які підлягають обов`язковому заповненню.

Крім того, не заповнені поля «у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності».

Фактично відсутнє навіть посилання на наявність (не говорячи вже про викладення її суті) податкової інформації, отриманої контролюючим органом у процесі поточної діяльності.

Також у спірному рішенні №131556 від 02.12.2021 року зазначено:

«Комісією регіонального рівня відповідно до пункту 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою КМУ №1165,

… з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копії відповідних документів від 25.11.2021 року №1

…прийнято рішення про:

…відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Підстава (зазначається відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та, у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку розшифровується, яка саме податкова інформація): п.8 Критеріїв ризиковості платників податку

Податкова інформація (заповнюється у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку) учасник схеми формування, використання та розповсюдження ймовірно ризикових сум ПДВ».

Таким чином, зазначені вище обставин у своїй сукупності свідчать про відсутність законних та достатніх підстав для включення ТОВ «Компанія «ПЛЮС-АГРО» до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку та прийняття оскаржуваного Рішення.

На переконання Позивача, для виключення його з переліку ризикових суб`єктів господарювання виконано всі умови, визначені законом, адже Позивачем доведено протиправність та необґрунтованість рішення ГУ ДПС про включення ТОВ «Компанія «ПЛЮС-АГРО» до переліку ризикових підприємств, і прийняття такого рішення у даному випадку не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

В даному випадку задоволення позовної вимоги про зобов`язання Відповідача, у якого на обліку перебуває Позивач, виключити ТОВ «Компанія «ПЛЮС-АГРО» з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, є дотримання гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений.

Відповідно до положень пп. 56.4 ПКУ «під час зазначеної процедури обов`язок доведення того, що ... будь-яке інше рішення контролюючого органу є правомірним, покладається на контролюючий орган.».

Процесуальні дії.

Ухвалою суду від 22.02.2022 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження (в порядку ст. 262 КАС України).

05.04.2022 року за вх. №ЕС/1004/22 представником Головного управління ДПС у Полтавській області надано відзив, який обґрунтований наступним.

Відповідно до витягу протоколу засідання Комісії ГУ ДПС у Полтавській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 26.07.2021 № 141 вбачається, що згідно інформації, яка надійшла службовою запискою відділу боротьби з відмиванням доходів, одержаних злочинним шляхом та на виконання доручення ДПС України №15201/7/99-00-08- 02-07 від 06.07.2021 з метою недопущення втрат державного бюджету, попередження ухилення від оподаткування з подальшою легалізацією доходів, одержаних злочинним шляхом, проведено попередній аналіз фінансово- господарської діяльності ТОВ «КОМПАНІЯ «ПЛЮС-АГРО» (43963332) за період з 01.01.2021 по 30.06.2021, виявлено наступне.

Згідно даних ЄРПН та ITC «Податковий блок» ТОВ «ЛІМС ТРЕЙД» (42945506) протягом січня - червня 2021 року було здійснено імпорт б/в транспортних засобів у кількості 475 одиниць. В свою чергу, у вищезазначений період ТОВ «ЛІМС ТРЕЙД» (42945506) реалізувало транспортні засоби на ТОВ «КОМПАНІЯ «ПЛЮС-АГРО» (43963332) на загальну суму 80 026,6 тис. грн., в т.ч. ПДВ 13 337,7 тис. грн. Основний вид діяльності ТОВ «КОМПАНІЯ «ПЛЮС-АГРО» (43963332) - демонтаж (розбирання) машин і устаткування.

ТОВ «КОМПАНІЯ «ПЛЮС-АГРО» (43963332) протягом січня - червня 2021 року реалізовано автозапчастини на ТОВ «ГЕЗ-ТЕК» (44145168) на загальну суму 80 366,4 тис. грн., в т.ч. ПДВ 13 394,6 тис. грн.

Згідно аналізу баз даних ТОВ «КОМПАНІЯ «ПЛЮС-АГРО» (43963332) не має достатніх основних засобів для здійснення господарської діяльності, також відсутня орендна плата, плата за комунальні послуги, придбання товарів і послуг для здійснення відповідної господарської діяльності.

Крім того, згідно інформації розміщеної на загальнодоступному інтернет ресурсі Електронний кабінет водія, https://e-drive.hsc.gov.ua/vin_check, https://ua.carplates.app/ встановлено, що автомобілі які ТОВ «ЛІМС ТРЕЙД» (42945506) реалізувало на ТОВ «КОМПАНІЯ «ПЛЮС-АГРО» (43963332), зареєстровані РСЦ МВС на фізичних осіб з відміткою «первинна реєстрація тз придбаного в торгівельній організації, який ввезено з-за кордону».

Отже, існує ймовірність здійснення фіктивного розповсюдження ПДВ за рахунок декларування реалізації транспортних засобів на платника ПДВ, але з фактичною реалізацією неплатникам ПДВ.

27.04.2022 року за вхід.№ЕП/11124/22 представником Головного управління ДПС в Одеській області надано відзив, в якому зазначено наступне.

За результатами проведеного аналізу ТОВ «Компанія «АГРО-ПЛЮС» встановлено, що СГ є учасником схеми формування, використання та розповсюдження ймовірно ризикових сум ПДВ. Податковий кредит: ТОВ «ЛІМС ТРЕЙД» (42945506) на суму ПДВ 19923,3 тис. грн. (автомобіль легковий б/в Skoda FABIA, автомобіль легковий б/в RENAULT, автомобіль легковий б/в Volkswagen GOLF, автомобіль легковий б/в Opel ZAFIRA).

ОБСТАВИНИ СПРАВИ ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Компанія «ПЛЮС-АГРО» (), дата реєстрації 26.11.2020, розмір статутного капіталу 3 000 000,00 грн.

Види діяльності: основний: 38.31 Демонтаж (розбирання) машин і устатковання (основний)

Інші: 45.11 Торгівля автомобілями та легковими автотранспортними засобами, 45.20 Технічне обслуговування та ремонт автотранспортних засобів, 45.31 Оптова торгівля деталями та приладдям для автотранспортних засобів, 45.32 Роздрібна торгівля деталями та приладдям для автотранспортних засобів, 46.21 Оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин, 46.31 Оптова торгівля фруктами й овочами, 46.33 Оптова торгівля молочними продуктами, яйцями, харчовими оліями та жирами, 46.34 Оптова торгівля напоями, 46.35 Оптова торгівля тютюновими виробами, 46.39 Неспеціалізована оптова торгівля продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами, 46.71 Оптова торгівля твердим, рідким, газоподібним паливом і подібними продуктами, 46.73 Оптова торгівля деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічним обладнанням, 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля.

Місцезнаходження юридичної особи: 65026, Одеська обл., місто Одеса, вул. Приморська (Приморський р-н), будинок 18.

01.11.2021 року між ТОВ «СІТІІНВЕСТ» та ТОВ «Компанія «ПЛЮС-АГРО» укладено договір суборенди нежитлового приміщення №01-11/21.

01.11.2021 року між ТОВ «СІТІІНВЕСТ» та ТОВ «Компанія «ПЛЮС-АГРО» підписано акт приймання-передачі частини нежитлового приміщення, що розташоване за адресою: 65026, Одеська обл., місто Одеса, вул. Приморська (Приморський р-н), будинок 18.

26.02.2021 року між ТОВ «Компанія «ПЛЮС-АГРО» та ОСОБА_1 укладено договір оренди №2602-21 частки комплексу за номером 2, який знаходиться за адресою: Кіровоградська область, м. Кропивницький, вул. Заміська, яка розташована на земельній ділянці площею 15711,7 кв.м. з правом експлуатації (зокрема проведення розбирання автомобілів на запчастини та їх подальшого продажу). Підписано Акт прийому-передачі нерухомого майна в оренду.

21.01.2021 року до ГУ ДПС у Полтавській області подано повідомлення про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність за формою №20-ОПП.

Відповідно до квитанції від 21.01.2021 р. вказане повідомлення прийнято.

24.02.2021 року до ГУ ДПС у Полтавській області подано повідомлення про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність (об`єкт за адресою: проспект Свободи, 45) за формою №20-ОПП.

Відповідно до квитанції від 24.02.2021 р. вказане повідомлення прийнято.

24.02.2021 року до ГУ ДПС у Полтавській області подано повідомлення про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність (об`єкт за адресою: вул. Петровського, 169) за формою №20-ОПП.

Відповідно до квитанції від 24.02.2021 р. вказане повідомлення прийнято.

26.02.2021 року до ГУ ДПС у Полтавській області подано повідомлення про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність (об`єкти за адресою: м. Кропивницький, вул. Заміська, корпус 2) за формою №20-ОПП. Тип об`єкта оподаткування - 587.

Відповідно до квитанції від 26.02.2021 р. вказане повідомлення прийнято.

26.02.2021 року до ГУ ДПС у Полтавській області подано повідомлення про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність (об`єкти за адресою: м. Кропивницький, вул. Заміська, корпус 2) за формою №20-ОПП. Тип об`єкта оподаткування - 659, 508, 283, 639, 323, 669, 672, 267, 609.

Відповідно до квитанції від 26.02.2021 р. вказане повідомлення прийнято.

26.02.2021 року до ГУ ДПС у Полтавській області подано повідомлення про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність (об`єкти за адресою: м. Кропивницький, вул. Заміська, корпус 2) за формою №20-ОПП. Тип об`єкта оподаткування - 468, 659.

Відповідно до квитанції від 26.02.2021 р. вказане повідомлення прийнято.

22.11.2021 року до ГУ ДПС в Одеській області подано повідомлення про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність (об`єкти за адресою: м. Кропивницький, вул. Заміська, корпус 2) за формою №20-ОПП. Тип об`єкта оподаткування - 378.

Відповідно до квитанції від 22.11.2021 р. вказане повідомлення прийнято.

01.03.2021 року між ТОВ «ЛІМС ТРЕЙД» та ТОВ «Компанія «ПЛЮС-АГРО» укладено договір купівлі-продажу №1. Предмет договору - автомобілі.

В подальшому підписані видаткові накладні: №194 від 02.06.2021 р., №191 від 08.07.2021 р., №192 від 07.06.2021 р., №193 від 07.07.2021 р., №195 від 07.06.2021 р., №196 від 04.06.2021 р., №197 від 04.06.2021 р., №198 від 04.06.2021 р., №199 від 04.06.2021 р., №200 від 04.06.2021 р.

23.02.2021 року між ТОВ «Компанія «ПЛЮС-АГРО» та ТОВ «ГЕЗ-ТЕК» укладено договір №1. Предмет договору - запасні частини.

На виконання договору ТОВ «ГЕЗ-ТЕК» підписано Замовлення на розукомплектування транспортних засобів на адресу ТОВ «Компанія «ПЛЮС-АГРО»: №99 від 07.06.2021 р., №100 від 08.07.2021 р., №101 від 07.06.2021 р., №102 від 07.06.2021 р., №103 від 04.06.2021 р., №104 від 04.06.2021 р.

ТОВ «Компанія «ПЛЮС-АГРО» видано наказ «Про розукомплектацію» №99 від 07.06.2021 року, №100 від 08.07.2021 р., №101 від 07.06.2021 р., №102 від 07.06.2021 р., №103 від 04.06.2021 р., №104 від 04.06.2021 р.

На підставі наказів підписані Акти розукомплектації №99 від 07.06.2021 року, №100 від 08.07.2021 р., №101 від 07.06.2021 р., №102 від 07.06.2021 р., №103 від 04.06.2021 р., №104 від 04.06.2021 р.

В подальшому підписані видаткові накладні: №110 від 14.07.2021 р., №111 від 14.07.2021 р., №112 від 14.07.2021 р., №113 від 15.07.2021 р., №114 від 15.07.2021 р., №115 від 15.07.2021 р.

Перевезення запасних частин здійснено автомобільним перевізником ТОВ «ЕКО ТРЕЙД» (замовник - ТОВ «ГЕЗ-ТЕК», вантажовідправник - ТОВ «Компанія «ПЛЮС-АГРО»), про що підписані товарно-транспортні накладні: №110 від 14.07.2021 р., №111 від 14.07.2021 р., №112 від 14.07.2021 р., №113 від 15.07.2021 р., №114 від 15.07.2021 р., №115 від 15.07.2021 р.

26.07.2021 року ГУ ДПС у Полтавській області прийнято рішення №36896 про відповідність ТОВ «Компанія «ПЛЮС-АГРО» критеріям ризиковості.

02.12.2021 року ГУ ДПС в Одеській області прийнято рішення №131556 про відповідність ТОВ «Компанія «ПЛЮС-АГРО» критеріям ризиковості

РЕЛЕВАНТНІ ДЖЕРЕЛА ПРАВА ТА ВИСНОВКИ СУДУ.

Стаття 19 Конституції України в першому реченні закріплює автономію особистості в її різноманітній життєдіяльності, а у другому реченні містить її королларій, передбачаючи, що держава не може виходити за межі повноважень, що передбачені Конституцією та законами України.

У «Науковому висновку щодо меж дискреційного повноваження суб`єкта владних повноважень та судового контролю за його реалізацією», опублікованому на офіційному сайті Верховного Суду, зазначено, що «критеріями судового контролю за реалізацією дискреційних повноважень є: критерії перевірки діяльності публічної адміністрації, встановлені Кодексом адміністративного судочинства України, зокрема, мета, з якою дискреційне повноваження надано, об`єктивність дослідження доказів у справі, принцип рівності перед законом, безсторонність; публічний інтерес, задля якого дискреційне повноваження реалізується; зміст конституційних прав та свобод особи; якість викладення у дискреційному рішенні доводів, мотивів його прийняття».

Спірні правовідносини врегульовано нормами Податкового кодексу України та Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 (що набрав чинності з 01.02.2020).

Статтею 61 ПК України визначено порядок податкового контролю та повноваження органів державної влади щодо його здійснення.

Відповідно до п. 61.1 ст. 61 ПК України, податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно з п. 61.2 ст. 61 ПК України, податковий контроль здійснюється органами, зазначеними у статті 41 цього Кодексу, в межах їх повноважень, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до п. 62.1 ст. 62 ПК України, податковий контроль здійснюється шляхом: ведення обліку платників податків; інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів; перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин; моніторингу контрольованих операцій та опитування посадових, уповноважених осіб та/або працівників платника податків відповідно до статі 39 цього Кодексу.

Відповідно до п. 201.1 ст. 201 ПК України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з п. 201.10 ст. 201 ПК України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Відповідно до п. 201.16 ст. 201 ПК України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів визначені Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 (далі - Порядок №1165).

Так, за змістом п. 5 Порядку №1165, платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Відповідно до п. 6 Порядку № 1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Крім того, згідно з п. 7 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.

У свою чергу Критерії ризиковості платника податку наведені у додатку 1 до Порядку №1165, що є вичерпаним переліком.

Зокрема, п. 8 вказаного Додатку передбачено одним із критеріїв наступний:

у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

За змістом затвердженої форми рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (додаток 4 до Порядку №1165) вказане рішення може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Отже, виходячи з аналізу наведених норм, суд вважає, що рішення відповідачів про відповідність платника податку ТОВ «Компанія «ПЛЮС-АГРО» критеріям ризиковості платника податку є індивідуальним актом у розумінні п. 19 ч. 1 ст. 4 КАС України, а тому може бути оскаржено у судовому порядку.

У затвердженій формі рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку передбачено необхідність зазначення контролюючим органом однієї із двох підстав для прийняття такого рішення, а саме:

у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності

або

з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів

Крім того, у формі рішенні вказано про необхідність зазначення пункту критерію ризиковості платника податку, а у разі відповідності суб`єкта пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку необхідно також зазначити, яка саме, інформація була підставою для висновків про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Дослідивши та проаналізувавши рішення від 26.07.2021 року №36896, суд встановив, що таке рішення прийнято Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних за критерієм, передбаченим п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

При цьому, відповідачем вказано, на підставу:

«учасник схеми формування, використання та розповсюдження ймовірно ризикових сум ПДВ».

Водночас, самі господарські операції платника податків (їх суть, обсяг та періоди вчинення), реквізити, суть і зміст документів, що містять відомості про такі вчинені операції - в тексті рішення взагалі не ідентифіковані.

Також в тексті оскаржуваного рішення відсутні посилання на джерела інформації, відповідно до яких контролюючих орган встановив ризиковість тих чи інших суб`єктів господарської діяльності.

В ході розгляду даної справи відповідач (ГУ ДПС у Полтавській області) разом із відзивом на позов надав копію витягу з протоколу засідання Комісії ГУ ДПС у Полтавській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 26.07.2021 № 141 з якого вбачається, що згідно інформації, яка надійшла службовою запискою відділу боротьби з відмиванням доходів, одержаних злочинним шляхом та на виконання доручення ДПС України №15201/7/99-00-08-02-07 від 06.07.2021 з метою недопущення втрат державного бюджету, попередження ухилення від оподаткування з подальшою легалізацією доходів, одержаних злочинним шляхом, проведено попередній аналіз фінансово- господарської діяльності ТОВ «КОМПАНІЯ «ПЛЮСАГРО» (43963332) за період з 01.01.2021 по 30.06.2021, виявлено наступне.

Згідно даних ЄРПН та ITC «Податковий блок» ТОВ «ЛІМС ТРЕЙД» (42945506) протягом січня - червня 2021 року було здійснено імпорт б/в транспортних засобів у кількості 475 одиниць. В свою чергу, у вищезазначений період ТОВ «ЛІМС ТРЕЙД» (42945506) реалізувало транспортні засоби на ТОВ «КОМПАНІЯ «ПЛЮС-АГРО» (43963332) на загальну суму 80 026,6 тис. грн., в т.ч. ПДВ 13 337,7 тис. грн. Основний вид діяльності ТОВ «КОМПАНІЯ «ПЛЮС-АГРО» (43963332) - демонтаж (розбирання) машин і устаткування.

ТОВ «КОМПАНІЯ «ПЛЮС-АГРО» (43963332) протягом січня - червня 2021 року реалізовано автозапчастини на ТОВ «ГЕЗ-ТЕК» (44145168) на загальну суму 80 366,4 тис. грн., в т.ч. ПДВ 13 394,6 тис. грн.

Згідно аналізу баз даних ТОВ «КОМПАНІЯ «ПЛЮС-АГРО» (43963332) не має достатніх основних засобів для здійснення господарської діяльності, також відсутня орендна плата, плата за комунальні послуги, придбання товарів і послуг для здійснення відповідної господарської діяльності.

Крім того, згідно інформації розміщеної на загальнодоступному інтернет ресурсі Електронний кабінет водія, https://e-drive.hsc.gov.ua/vin_check, https://ua.carplates.app/ встановлено, що автомобілі які ТОВ «ЛІМС ТРЕЙД» (42945506) реалізувало на ТОВ «КОМПАНІЯ «ПЛЮС-АГРО» (43963332), зареєстровані РСЦ МВС на фізичних осіб з відміткою «первинна реєстрація тз придбаного в торгівельній організації, який ввезено з-за кордону».

Разом з цим, відповідачем без поважних причин не надано суду жодні документальні докази наявності у ГУ ДПС у Полтавській області податкової інформації, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником (позивачем), та стала підставою для прийняття комісією регіонального рівня рішень про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку, зокрема, службову записку відділу боротьби з відмиванням доходів, одержаних злочинним шляхом та на виконання доручення ДПС України №15201/7/99-00-08-02-07 від 06.07.2021, витяги з бази ЄРПН та ITC «Податковий блок» щодо ТОВ «ЛІМС ТРЕЙД» та ТОВ «Компанія «ПЛЮС-АГРО», інформацію щодо реєстрації автомобілів на фізичних осіб (прізвище, ім`я та по-батькові таких осіб, марки автомобілів, їх ідентифікуючі дані).

Крім того, відповідачем у протоколі зазначено про не достатність основних засобів для здійснення господарської діяльності, відсутність орендної плати, плати за комунальні послуги, придбання товарів і послуг для здійснення відповідної господарської діяльності.

Натомість судом встановлено, що ТОВ «Компанія «ПЛЮС-АГРО» 21.01.2021 року до ГУ ДПС у Полтавській області подано повідомлення про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність за формою №20-ОПП.

Відповідно до квитанції від 21.01.2021 р. вказане повідомлення прийнято.

24.02.2021 року до ГУ ДПС у Полтавській області подано повідомлення про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність (об`єкт за адресою: проспект Свободи, 45) за формою №20-ОПП.

Відповідно до квитанції від 24.02.2021 р. вказане повідомлення прийнято.

24.02.2021 року до ГУ ДПС у Полтавській області подано повідомлення про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність (об`єкт за адресою: вул. Петровського, 169) за формою №20-ОПП.

Відповідно до квитанції від 24.02.2021 р. вказане повідомлення прийнято.

26.02.2021 року до ГУ ДПС у Полтавській області подано повідомлення про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність (об`єкти за адресою: м. Кропивницький, вул. Заміська, корпус 2) за формою №20-ОПП. Тип об`єкта оподаткування - 587.

Відповідно до квитанції від 26.02.2021 р. вказане повідомлення прийнято.

26.02.2021 року до ГУ ДПС у Полтавській області подано повідомлення про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність (об`єкти за адресою: м. Кропивницький, вул. Заміська, корпус 2) за формою №20-ОПП. Тип об`єкта оподаткування - 659, 508, 283, 639, 323, 669, 672, 267, 609.

Відповідно до квитанції від 26.02.2021 р. вказане повідомлення прийнято.

26.02.2021 року до ГУ ДПС у Полтавській області подано повідомлення про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність (об`єкти за адресою: м. Кропивницький, вул. Заміська, корпус 2) за формою №20-ОПП. Тип об`єкта оподаткування - 468, 659.

Відповідно до квитанції від 26.02.2021 р. вказане повідомлення прийнято.

22.11.2021 року до ГУ ДПС в Одеській області подано повідомлення про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність (об`єкти за адресою: м. Кропивницький, вул. Заміська, корпус 2) за формою №20-ОПП. Тип об`єкта оподаткування - 378.

Аналіз вказаних фактичних даних відповідачем не здійснено.

Як підставу для винесення Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку Контролюючий орган використовує необґрунтовану та нічим не підтверджену інформацію. Відповідач не зазначив жодних конкретних даних (податкових даних), встановлених фактів тощо, щодо участі Позивача у формуванні схемного ПДВ, в тому числі відсутні будь-які рішення судів або акти перевірок ДПС, щодо визнання або виявлення незаконного формування схемного ПДВ Позивачем. Отже, Контролюючим органом у Рішенні жодним чином не обґрунтовано та не наведено цифрових показників та розрахунків нібито відповідності Товариства п. 8 Критерії ризиковості платника податків та/або Критеріїв ризиковості операцій.

Окрім того, взагалі таких підстав, як учасник формування схемного ПДВ, як передумови/підстави для прийняття податковим органом рішення про включення платника податків до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості немає ані серед Критеріїв ризиковості платника податків, ані серед Критеріїв ризиковості здійснення господарських операцій, що свідчить про очевидну протиправність дій Відповідача та відповідно протиправність прийнятого ним Рішення від 26.07.2021 р. №36896.

Контролюючим органом не дотримано вимоги, які містяться у самій формі оскаржуваного Рішення.

Зокрема, відсутні відмітки напроти полів, які підлягають обов`язковому заповненню.

Крім того, не заповнені поля «у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності».

Фактично відсутнє навіть посилання на наявність (не говорячи вже про викладення її суті) податкової інформації, отриманої контролюючим органом у процесі поточної діяльності.

При цьому, суд критично ставиться до визначеної відповідачем підстави: «Наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі поточної діяльності при реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданій на реєстрацію податковій накладній/ розрахунку коригування, а саме: «учасником схеми формування, використання та розповсюдження ймовірно ризикових сум ПДВ»», оскільки будь-яка податкова інформація, що наявна в інформаційно-аналітичних базах відносно контрагентів суб`єкта господарювання по ланцюгах постачання, а також податкова інформація, надана іншими контролюючими органами, в тому числі і отримана з причин неможливості проведення документальних перевірок, носить виключно інформативний характер та не є належним доказом в розумінні процесуального закону.

Відповідач надав до суду відзив, в якому досить ретельно відобразив порядок визначений Наказом № 543, при цьому, доказів (носіїв вказаної інформації) не надав.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного суду від 04.06.2020 року у справі №340/422/19.

Постанова Верховного Суду від 11.06.2020 року у справі №824/54/16-а

«…Обґрунтовано суди не взяли до уваги і посилання контролюючого органу на інформацію, що наявна в інформаційних базах ДФС, оскільки будь - яка податкова інформація, що наявна в інформаційно - аналітичних базах відносно контрагентів суб`єкта господарювання по ланцюгах постачання, а також податкова інформація надана іншими контролюючими органами, носить виключно інформативний характер та не є належним доказом в розумінні процесуального Закону. Крім того, така інформація сама по собі не доводить наявності податкових правопорушень на які посилається контролюючий орган».

Постанова Верховного Суду від 12.05.2020 року у справі №813/8791/14

«…Колегія суддів зазначає, що будь - яка податкова інформація, що наявна в інформаційно - аналітичних базах відносно контрагентів суб`єкта господарювання по ланцюгах постачання, а також податкова інформація надана іншими контролюючими органами, в тому числі і складена з причин неможливості проведення зустрічних звірок, носить інформативний характер. Посилання контролюючого органу на акт за результатами невиїзної перевірки та акти про неможливість проведення зустрічних звірок контрагентів, як критерій оцінки реальності господарських операцій, є безпідставними оскільки, під час складення таких актів будь - які первинні документи платника податків не використовувались та не аналізувались, а отже оформлення вказаних актів з відображенням в них окремих відомостей, не відповідають критерію юридичної значимості, а отже не є належними доказами в розумінні процесуального Закону.

Крім того, така інформація сама по собі не доводить та не може свідчити про наявність податкових правопорушень на які посилається контролюючий орган».

Таким чином, суд вважає, що відповідач як суб`єкт владних повноважень всупереч вимог ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України не навів та не довів суду наявність у нього, в особі комісії регіонального рівня, законних підстав та причин для прийняття рішень про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 26.07.2021 №36896.

Щодо рішення від 02.12.2021 року №131556.

«Комісією регіонального рівня відповідно до пункту 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою КМУ №1165,

… з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копії відповідних документів від 25.11.2021 року №1

…прийнято рішення про:

…відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Підстава (зазначається відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та, у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку розшифровується, яка саме податкова інформація): п.8 Критеріїв ризиковості платників податку

Податкова інформація (заповнюється у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку) «учасник схеми формування, використання та розповсюдження ймовірно ризикових сум ПДВ».

При цьому, відповідачем (ГУ ДПС в Одеській області) не надано до суду інформації та копії відповідних документів, отриманих 25.11.2021 року від ТОВ «Компанія «ПЛЮС-АГРО», а також не конкретизовано які документи не подано та по яким господарським операціям.

Більш того, витягу з протоколу засідання Комісії ГУ ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних взагалі не надано, а тому фактично неможливо з`ясувати, що стало підставою для прийняття спірного рішення.

Крім того, відповідачем у поданому відзиві досить ретельно викладено процедуру комплексного відпрацювання податкових ризиків (Наказ ДФС України від 28.07.2015 року №543 «Про забезпечення комплексного контролю податкових ризиків з ПДВ»), викладено Алгоритм дій щодо віднесення (внесення) реєстрів ризикових платників, до відповідного переліку (бази ІС "Податковий блок"), як таких, що відповідають пункту 8 критеріям ризиковості.

Суд вважає за необхідне зазначити.

Наказом ДФС України від 28.07.2015 року № 543 «Про забезпечення комплексного контролю податкових ризиків з ПДВ», а саме, Третій етап комплексного відпрацювання ПОДАТКОВИЙ КОНТРОЛЬ РИЗИКІВ встановлює:

2.3.1. Протягом 5 робочих днів після граничного терміну сплати податкових зобов`язань Координаційно-моніторинговим департаментом та Департаментом розвитку IT ДФС відтворюються ймовірні схеми ухилення від оподаткування суб`єктами господарювання та доводяться до територіальних органів ДФС засобами телекомунікаційного зв`язку.

При відтворенні ймовірних схем ухилення від оподаткування враховуються показники уточнюючих розрахунків та поданої з порушенням граничних термінів звітності.

2.3.2. Напрацьована доказова база щодо ознак фіктивності суб`єкта, підтвердження неможливості здійснення таким суб`єктом господарських операцій передається до відповідних підрозділів податкового та митного аудиту / доходів і зборів з фізичних осіб для оформлення матеріалів перевірок чи узагальненої податкової інформації при неможливості проведення перевірок, оподаткування юридичних осіб (щодо платників ПДВ, які декларують суми ПДВ до відшкодування).

Матеріали, що свідчать про вчинене кримінальне правопорушення, передаються до слідчих підрозділів для прийняття рішення згідно зі ст. 214 КПК України.

2.3.3. На рівні територіального органу ДФС, на обліку в якому перебуває вигодонабувач, підрозділами податкового та митного аудиту / доходів і зборів з фізичних осіб:

2.3.3.1. Протягом трьох робочих днів:

1) опрацьовується доведена (або самостійно виявлена за наслідками вжитих заходів згідно з пп. 2.1.2 - 2.1.5 п. 2.1 цього Порядку) схема ухилення від оподаткування та за результатами аналізу податкової інформації з використанням відповідного інформаційно-аналітичного забезпечення уточнюється ланцюг з ідентифікацією за найменуванням (характеристиками) товару (послуги) в ньому, визначаються обліково-реєстраційні дані вигодонабувача й інших суб`єктів господарювання з податковими ризиками - учасників ланцюга та з`ясовується податкова інформація щодо здійснених ними нереальних (з порушенням законодавства) господарських операцій з ідентифікованим товаром (послугою). Для забезпечення комплексного відпрацювання вигодонабувача визначається його участь в інших схемах ухилення від оподаткування та ланцюгах;

2) у разі недостатності цієї інформації для формування доказової бази по вигодонабувачу направляються територіальним органам ДФС, на обліку в яких перебувають відповідні суб`єкти господарювання з податковими ризиками - учасники ланцюга, запити, в яких зазначаються всі учасники ланцюга, перелік питань для відпрацювання та податкові ризики, зокрема обставини нереальних (з порушенням законодавства) господарських операцій, наприклад, у зв`язку з відсутністю факту (законного джерела) реального походження товару (активу) та неможливістю його руху за ланцюгом. Обов`язково направляються запити щодо необхідності відпрацювання контрагента вигодонабувача та суб`єкта господарювання з податковими ризиками, який здійснив первинну в ланцюгу нереальну поставку (продаж) ідентифікованого за найменуванням (характеристиками) товару (послуги);

3) вручається вигодонабувачу запит про надання пояснень та їх документального підтвердження відповідно до чинного законодавства.

Реалізація частин другої і третьої цього підпункту здійснюється:

невідкладно - у разі, якщо з`ясована згідно з частиною першою цього підпункту загальна сума податкового кредиту з ознаками ризику дорівнює або перевищує розмір ухилення від сплати податків, за який передбачено кримінальну відповідальність згідно з частиною першою ст. 212 Кримінального кодексу України;

за три звітних періоди - якщо загальна сума податкового кредиту з ознаками ризику менше розміру ухилення від сплати податків, за який передбачено кримінальну відповідальність згідно з частиною першою ст. 212 Кримінального кодексу України, та дорівнює або перевищує 50 тис. грн., а для територіальних органів ДФС у м. Києві та МГУ-ЦО - 100 тис. грн.;

в інших випадках - за рішенням керівника територіального органу ДФС.

2.3.3.2. З урахуванням зібраної доказової бази забезпечується проведення позапланової перевірки вигодонабувача (з урахуванням змін, внесених Законом України від 28.12.2014 р. N 71-VIII "Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи" (далі - Закон N 71)).

Матеріали перевірки вигодонабувача повинні містити чіткий опис документально оформленої господарської операції, яку перевірено; висновки щодо порушення податкового законодавства повинні базуватися на з`ясованих фактах:

нереальності (проведення з порушенням законодавства) господарської операції, наприклад, у зв`язку з відсутністю факту (законного джерела) реального походження товару (активу) та неможливістю його руху за ланцюгом; неможливістю надати послугу; відсутністю зв`язку операції з господарською діяльністю;

порушень законодавства при складанні первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності та інших документів, що перевірено.

2.3.4. На рівні територіального органу ДФС, на обліку в якому перебуває суб`єкт господарювання з податковими ризиками (вигодоформуючий/вигодотранспортуючий суб`єкт) - учасник ланцюга (визначених нереальних (з порушенням законодавства) поставок ідентифікованого за найменуванням (характеристиками) товару (послуги)), підрозділом податкового та митного аудиту / доходів і зборів з фізичних осіб:

2.3.4.1. Протягом трьох робочих днів після одержання запиту згідно з другою частиною пп. 2.3.3.1 пп. 2.3.3 п. 2.3 Порядку, за наслідками вжитих заходів згідно з пп. 2.1.2 - 2.1.5 п. 2.1 Порядку - до цього терміну:

1) за результатами аналізу податкової інформації з використанням відповідного інформаційно-аналітичного забезпечення з`ясовується податкова інформація щодо здійснених суб`єктом господарювання з податковими ризиками нереальних (з порушенням законодавства) господарських операцій з ідентифікованим за найменуванням (характеристиками) товаром чи послугою. Для забезпечення комплексного відпрацювання такого платника податків визначається його участь в інших схемах ухилення від оподаткування та ланцюгах;

2) з`ясовуються наявні обставини, що засвідчують неможливість проведення позапланової перевірки суб`єкта господарювання з податковими ризиками, зокрема стан платника податків, інформація, що акумульована згідно з абзацами другим - четвертим пп. 2.1.2 п. 2.1 цього Порядку;

3) вживаються заходи для одержання додаткової інформації щодо діяльності суб`єкта господарювання з податковими ризиками: фінансової і статистичної звітності за попередні звітні періоди, а також даних державних органів, у тому числі тих, що видають дозволи, здійснюють ведення відповідних державних реєстрів, акумулюють статистичні дані тощо, інформації місцевих органів виконавчої влади, їх галузевих підрозділів (залежно від економічної сфери). З метою з`ясування обставин проведеної сертифікації діяльності такого платника податків ініціюється одержання інформації від органу із сертифікації, який видавав йому відповідний сертифікат;

4) вручається суб`єкту господарювання з податковими ризиками запит про надання пояснень та їх документальних підтверджень щодо здійснених нереальних (з порушенням законодавства) господарських операцій.

2.3.4.2. Орієнтовно не пізніше наступного робочого дня після закінчення визначеного пп. 78.1.1 та/або 78.1.4 п. 78.1 ст. 78 Податкового кодексу строку надання платником податків інформації на запит територіального органу ДФС приймається рішення щодо початку позапланової перевірки суб`єкта господарювання з податковими ризиками (з урахуванням змін, внесених Законом № 71) або завершується узагальнення податкової інформації щодо нього у разі:

- неможливості проведення позапланової перевірки зі складанням відповідного акта, в якому фіксуються обставини неможливості проведення позапланової перевірки;

- прийняття рішення про недоцільність проведення позапланової перевірки певного суб`єкта, з обґрунтуванням у цьому узагальненні підстав для прийняття такого рішення. Зокрема, щодо вигодотранспортуючого суб`єкта - у разі, коли вже проведено позапланову перевірку наступного в ланцюгу вигодотранспортуючого суб`єкта; доведено факт порушення податкового законодавства при здійсненні нереальної (з порушенням законодавства) господарської операції.

Матеріали контрольних дій по суб`єкту господарювання з податковими ризиками повинні формуватися відповідно до положень абзаців другого і третього пп. 2.3.3.2 пп. 2.3.3 п. 2.3 цього Порядку.

За визначенням одного з відомих професорів Оксфордського університету Д. Галлігана з теми fair procedure, поняття «процедури» - це кроки, які вживаються, або способи, які застосовуються для прийняття рішення та запроваджують дії або вирішують справу певним чином в юридичному або адміністративному контексті. А поняття «процес» - це зручний загальний термін, який включає сукупність процедур стосовно рішення чи дії (D.J.Galligan. Due Process and Fair Procedures. A Study of Administrative Procedures. - Oxford University Press Inc., New York. - Reprinted. 2004. р.8).

Принципи правової процедури вже стали універсальними через рішення Європейського суду з прав людини і поширюються як на процесуальне судочинство, так і на правові процедури, яких повинні дотримуватися суб`єкти владних повноважень під час прийняття відповідних актів стосовно прав, свобод та законних інтересів людини.

Втім, вказана доктрина правової процедури по суті була використана в практиці Конституційного Суду України. У рішеннях від 28 лютого 2018 року про визнання неконституційним закону про мову та від 26 квітня 2018 року про визнання неконституційним закону про референдум Конституційний Суд України, вказавши на прямий зв`язок дотримання «належної процедури» та гарантій прав і законних інтересів людини і громадянина, фактично надав процедурним принципам владного обов`язкового значення. Тобто, якщо було порушено належну правову процедуру в парламенті чи в іншому органі публічної влади - немає сенсу перевіряти змістову частину відповідного акта, оскільки він є нікчемним.

Саме поняття «право» (англ. law) охоплює не лише конституції, міжнародне право, статутне право та підзаконні акти, а й також - де доречно - суддєстворене право (judge-made law), як-то норми загального права (всі вони - зобов`язальної природи). Як зазначено в пункті 46 коментаря до документа Європейської комісії «За демократію через право» (Венеційська комісія) «Мірило правовладдя» (ухвалений Венеційською комісією на 106 пленарному засіданні 11-12 березня 2016 року), будь-який припис права має бути приступним і передбачуваними. (2017 року)

Викладене дозволяє вжити поняття «правова процедура», що цілком охоплюється розумінням rule of law - принципом верховенства права (або мірилом правовладдя). Про це йдеться в зазначеному коментарі до документа Венеційської комісії «Мірило правовладдя».

Засаднича вимога правовладдя полягає в тому, що повноваження органів публічної влади має бути визначено приписами права. Позаяк законність висунуто щодо дій посадовців публічної влади, вона так само вимагає, щоб посадовці мали дозвіл на вчинення дії і надалі діяли в межах наданих їм повноважень і, як наслідок - дотримувалися процесових і матеріальних приписів права (пункт 45 згаданого коментаря).

Таким чином, дотримання процесових, у тому числі, процедурних норм, є юридичною вимогою, згідно з якою держава, яка керується принципом верховенства права (мірило правовладдя), повинна поважати і враховувати права особи, а також визначати процедурні межі здійснення повноважень органами публічної влади.

Як зазначено в Рішенні Конституційного Суду України від 13 червня 2019 року №5-р/2019, Конституція України містить низку фундаментальних положень щодо здійснення державної влади, передбачених статтями 3, 5, 6, 8, 19 Основного Закону. Названі конституційні приписи перебувають у взаємозв`язку, відображають фундаментальне положення конституціоналізму щодо необхідності обмеження державної влади з метою забезпечення прав і свобод людини та зобов`язують наділених державною владою суб`єктів діяти виключно відповідно до усталених Конституцією України цілей їх утворення.

Тому, коли йдеться про вчинення дискреції суб`єктом владних повноважень, такі суб`єкти зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України (частина друга статті 19 Конституції України).

Як вказано у постанові Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі №826/16495/17, потреба у визначеності не означає, що органові, який ухвалює рішення, не повинні надаватись дискреційні повноваження (де це необхідно) за умови наявності процедур, що унеможливлюють зловживання ними. У цьому контексті закон, яким надаються дискреційні повноваження певному державному органові, повинен вказати чітко і зрозуміло на обсяг такої дискреції. Зокрема, Верховний Суд зазначив, що не відповідатиме верховенству права, якщо надана законом виконавчій владі дискреція матиме характер необмеженої влади. Отже, закон повинен вказати на обсяг будь-якої такої дискреції та на спосіб її здійснення із достатньою чіткістю, щоб особа мала змогу відповідним чином захистити себе від свавільних дій.

Таким чином, повноваження на здійснення дискреції для органу, по суті, дуже часто перетворюється на свавілля, потребує унормованого визначення правової процедури ним самим.

У постанові Верховного Суду від 25 липня 2019 року у справі № 826/13000/18 зазначено, що правова процедура (fair procedure - справедлива процедура) є складовою принципу законності та принципу верховенства права і передбачає правові вимоги до належного прийняття актів органами публічної влади. Правова процедура встановлює чітку послідовність дій проведення такої перевірки із зазначенням способів та методів її здійснення, підстав, порядку, форми та строків такої діяльності.

Правова процедура встановлює межі вчинення повноважень органом публічної влади і, в разі її неналежного дотримання, дає підстави для оскарження таких дій особою, чиї інтереси вона зачіпає, до суду.

Верховний Суд у цій постанові також вказав, що встановлена правова процедура як складова принципу законності та принципу верховенства права є важливою гарантією недопущення зловживання з боку органів публічної влади під час прийняття рішень.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку про порушення ГУ ДПС в Одеській області «правової процедури», зокрема, щодо Організації комплексного відпрацювання податкових ризиків з податку на додану вартість встановленої Наказом ДФС України від 28.07.2015 року № 543.

Таким чином, суд дійшов висновку, що оскаржуване рішення не містить мотивації підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до п. 8 Критеріїв ризиковості платників податку, та про не доведення відповідачем документально обставин наявності у нього податкової інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником.

Щодо вимоги про зобов`язання ГУ ДПС в Одеській області виключити ТОВ «Компанія «ПЛЮС-АГРО» з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку встановлено:

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Права та охоронювані законом інтереси особи за відсутності будь-яких механізмів захисту залишатимуться декларативними. Тож у разі незаконного посягання на майнові та особисті немайнові права та законні інтереси особи, останні повинні підлягати захисту, що, у свою чергу, вимагає від держави забезпечення належного правового регулювання з тим, щоб визначити засоби реалізації таких прав та інтересів, а також закріпити ефективні способи їх захисту.

За статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнається право людини на доступ до правосуддя, а за статтею 13 Конвенції - на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. Пряма чи опосередкована заборона законом на захист певного права чи інтересу не може бути виправданою.

Під способами захисту суб`єктивних прав розуміють закріплені законом матеріально правові заходи охоронного характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав і вплив на правопорушника (див. пункт 5.5 постанови Великої Палати Верховного Суду від 22 серпня 2018 року у справі №925/1265/16).

При цьому, під ефективним засобом (способом) необхідно розуміти такий, що спричиняє потрібні результати, наслідки, тобто матиме найбільший ефект по відновленню відповідних прав, свобод та інтересів на стільки, на скільки це можливо.

Згідно останнього абзацу п. 6 Порядку №1165, у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Тобто, у силу положень Порядку №1165 саме по собі скасування у судовому порядку рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості є безумовною підставою для виключення комісією регіонального рівня платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що оскільки приписами п. 6 Порядку №1165 передбачено зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування у разі відповідності платника податків хоча б одному критерію ризиковості платника податку, то встановлення Комісією ГУ ДПС у місті Києві за відсутності законних на то підстав відповідності позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку створює перешкоди у здійсненні позивачем його подальшої господарської діяльності.

Зі змісту частин 1-4 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Керуючись ст.ст. 139, 241, 242-246, 250, 255, 295, 297 КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія «ПЛЮС-АГРО» до Головного управління ДПС у Полтавській області, Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії - задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Полтавській області від 26 липня 2021 р. №36896 про відповідність товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія «ПЛЮС-АГРО» критеріям ризиковості платника податків на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області від 02 грудня 2021 р. №131556 про відповідність товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія «ПЛЮС-АГРО» критеріям ризиковості платника податків на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Зобов`язати ГУ ДПС в Одеській області виключити товариство з обмеженою відповідальністю «Компанія «ПЛЮС-АГРО» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості.

Рішення набирає законної сили згідно ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими ст.ст. 293, 295 та п. 15-5 розділу VII Кодексу адміністративного судочинства України.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Компанія «ПЛЮС-АГРО» (адреса: 65026, м. Одеса, вул. Приморська, 18, , тел.: )

Головне управління ДПС у Полтавській області (адреса: 36014, м. Полтава, вул. Європейська, 4, , тел.: (0532) 56 50 00, електронна пошта: рoltava.official @tax.gov.ua)

Головне управління ДПС в Одеській області - адреса: 65044, м. Одеса, вул. Семінарська, 5, ЄДРПОУ ВП:44069166, телефон: , електронна пошта:

Головуючий суддя Потоцька Н.В.