Справа № 240/1213/22
Суддя: Окис Тетяна Олександрівна
Дата ухвалення: 2022-07-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
05 липня 2022 року м. Житомир справа № 240/1213/22
категорія 109010000
Житомирський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Окис Т.О., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) справу за позовом Приватного підприємства "Проспект-Проект" до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради про визнання протиправними та скасування постанов,
У січні 2022 року Приватне підприємство «Проспект-Проект» (далі позивач, ПП «Проспект-Проект») звернулося до Житомирського окружного адміністративного суду з позовом про визнання протиправними та скасування постанов Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради (далі відповідач, Управління ДАБК Житомирської міськради) про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності №15-Ю/559/21 від 01 листопада 2021 року та №18-Ю/684/21 від 08 грудня 2021 року.
На обґрунтування позовних вимог зазначає, що оскаржувані постанови винесені з грубим порушенням чинного законодавства, у в`язку з чим є протиправними та підлягають скасуванню. Вказує, що відповідачем не вжито належних заходів щодо повідомлення ПП «Проспект-Проект» про розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чим порушив право останнього на захист своїх прав та законних інтересів під час розгляду таких справ.
Ухвалою суду від 17 січня 2022 року позов прийнято до провадження та призначено до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження з наданням відповідачу строку для подання відзиву на позов.
21 лютого 2022 року на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву, у якому відповідач просить у задоволенні позову відмовити. Зазначає, що проведення перевірок відбувалося з дотриманням порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Акцентує увагу на тому, що виконав усі можливі та необхідні дії задля повідомлення позивача про розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та направив завчасно документи. Також відповідач зауважує, що позивач пропустив строку на звернення з цим позовом до суду.
Ухвалою суду від 23 лютого 2022 року позовну заяву залишено без руху у зв`язку з пропуском строку звернення до суду.
17 травня 2022 року від ПП «Проспект-Проет» до суду надійшла заява про поновлення строку звернення до суду.
З метою розгляду зазначеної заяви ухвалою суду від 19 травня 2022 року справу призначено до розгляду у судовому засіданні.
У судовому засіданні представник позивача наполягав на тому, що копія постанови від 08 грудня 2021 року отримана позивачем 11 січня 2022 року, а про існування постанови від 01 листопада 2021 року позивачу стало відомо після отримання постанови про відкриття виконавчого провадження№68129400 від 12 січня 2022 року.
За результатами вивчення наявних в матеріалах справи доказів судом 05 липня 2022 року постановлено протокольну ухвалу про поновлення строку звернення до суду з цим позовом та продовження розгляду справи.
Ознайомившись з наведеними в обґрунтування позову доводами позивача, а також запереченнями відповідача по суті позовних вимог, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов і заперечення, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення справи по суті, суд установив такі обставини.
У серпні 2021 року на адресу відповідача надійшли звернення громадської організації «Громадська оборона» та Департаменту культури, молоді та спорту Житомирської обласної державної адміністрації з приводу законності проведення будівельних робіт по об`єкту «Будівництво магазину з приміщеннями громадського призначення на земельній ділянці, яка надана у користування по вул. Київська, 6, м. Житомир», проектувальником якого виступає позивач.
За результатами розгляду зазначених звернень комісією щодо розгляду звернень у сфері містобудівної діяльності 16 вересня 2021 року прийнято рішення: рекомендувати провести перевірку на об`єкті будівництва за адресою: м. Житомир, вул. Київська, 6.
27 вересня 2021 року начальник Управління ДАБК Житомирської міськради видав наказ №31-П «Про проведення перевірок», згідно пункту 2 якого посадовим особам відповідача доручено здійснити позапланову перевірку щодо дотримання суб`єктами містобудування ПП «Творчо-виробничий центр «Олеся» замовник, ТОВ «Будівельна компанія Союз Дніпро» генеральний підрядник, ПП «Проспект-Проект» проектувальник, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва «Будівництво магазину з приміщеннями громадського призначення на земельній ділянці, яка надана у користування по вул. Київська, 6, м. Житомир».
В рамках підготовки до проведення позапланової перевірки 27 вересня 2021 року відповідач направив позивачу повідомлення про проведення перевірки, яке отримано останнім 29 вересня 2021 року.
Протягом строку проведення перевірки позивач не забезпечив присутність уповноваженого представника на об`єкті будівництва та доступ посадових осіб відповідача до документації, 18 жовтня 2021 року посадовими особами відповідача складено акт №53 про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладних на них функцій, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також видано припис №36/21 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.
Зазначені документи направлені на адресу позивача 18 жовтня 2021 року та отримані 20 жовтня 2021 року.
Зазначена постанова направлена на адресу позивача 02 листопада 2021 року та повернулася відправнику з відміткою поштового відділення «за закінченням терміну зберігання».
З метою виконання припису №36/21 від 18 жовтня 2021 року, відповідач видав наказ від 01 листопада 2021 року про здійснення позапланової перевірки позивача з 12 по 25 листопада 2021 року.
Повідомлення про проведення перевірки направлено на адресу позивача 02 листопада 2021 року та повернулося відправнику з відміткою поштового відділення «за закінченням терміну зберігання».
За результатами виходу на місце перевірки посадовими особами відповідача встановлено невиконання позивачем вимог припису, що зафіксовано в акті №64 від 25 листопада 2021 року. Також працівниками відповідача 25 листопада 2021 року складено протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та видано припис №41/21 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.
25 листопада 2021 року зазначені документи направлені позивачу, однак були повернуті відповідачу з відміткою поштового відділення «за закінченням терміну зберігання».
Зазначена постанова направлена позивачу 08 грудня 2021 року та отримана ним 11 січня 2021 року.
Уважаючи такі постанови протиправними, позивач звернувся з цим позовом до суду.
У судовому засіданні представники позивача просив позов задовольнити з підстав, викладених у позові.
Представник відповідача у судове засідання не прибув, просив здійснювати розгляд справи за його відсутності.
Відповідно до частини 1 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Згідно частини 9 цієї правової норми, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
Відтак, 05 липня 2022 року суд дійшов висновку про наявність підстав для продовження розгляду справи у порядку письмового провадження.
Відповідно до частини 5 статті 250 Кодексу адміністративного судочинства України, датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для її розгляду і вирішення спору по суті, суд дійшов до таких висновків.
Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Зміст та обсяг повноважень органів архітектурно-будівельного контролю на перевірку дотримання особами вимог закону у сфері будівельної справи, а також приводи, способи та порядок реалізації таких повноважень унормовані приписами Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року №3038-VI з наступними змінами та доповненнями у редакції на час виникнення спірних правовідносин (далі Закон України №3038-VI), Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної» від 14 жовтня 1994 року №208/94-ВР з наступними змінами та доповненнями у редакції на час виникнення спірних правовідносин (далі Закон України №208/94-ВР), Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05 квітня 2007 року №877-V з наступними змінами та доповненнями у редакції на час виникнення спірних правовідносин (далі Закон України №877-V).
За визначенням, наведеним у частині 1 статті 41 Закону України №3038-VІ державний архітектурно-будівельний контроль це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Наведене визначення за критерієм предмет правового регулювання має пріоритет у застосування порівняно із визначенням державного нагляду (контролю), наведеного у частині 1 статті 1 Закону України №877-V.
При цьому, у силу частини 4 статті 2 Закону України №877-V заходи контролю здійснюються органами державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами.
Частинами 1 та 2 статті 7 цього Закону унормовано, що для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки. На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.
Пунктами 4 та 6 абзацу 6 статті 41 Закону України №3038-VІ передбачено, що підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю, а також звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Водночас із цим, частиною 5 статті 4 Закону України №877-V передбачено, що зазначені у частині 4 цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин 1, 4, 6-8, абзацу 2 частини 10, частин 13 і 14 статті 4, частин 1 4 статті 5, частини 3 статті 6, частин 1 4, 6 статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини 3 статті 22 цього Закону.
Обов`язковість проведення планового чи позапланового заходу нагляду (контролю) у присутності керівника суб`єкта господарювання (або особи, уповноваженої керівником) передбачена частиною 11 статті 4 цього Закону.
Відтак, із змісту зазначеної правової норми не витікає існування у заявника суб`єктивного права (або матеріального інтересу) на обов`язкову участь у заході нагляду (контролю) у сфері будівельної справи.
Однак, відносини з приводу проведення органами архітектурно-будівельного контролю перевірок додатково деталізовані нормами Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (далі Порядок №553).
Відповідно до пункту 5 цього Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Згідно пункту 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Цим пунктом підставами для проведення позапланової перевірки визначено необхідність перевірки звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та виконання суб`єктом містобудування вимог раніше виданого припису.
Пунктом 9 Порядку № 553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
Таким чином, присутність представників суб`єктів містобудування під час проведення перевірки обумовлені дією спеціальної норми права пункту 9 Порядку №553.
Це ж положення відтворено і у тексті пункту 13 Порядку №553, де указано, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, зокрема, бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
При цьому строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати 10 робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні (пункт 7 Порядку № 553).
Перевіривши зміст наказів та направлень, судом установлено, що перевірки було призначено в межах десяти робочих днів, з урахуванням святкових і вихідних днів, які припадали на дати з 01 по 18 жовтня 2021 року та з 12 по 25 листопада 2021 року.
Як з`ясовано судом за матеріалами справи, позапланова перевірка відповідно до направлення від 27 вересня 2021 року №79/21 та наказу від 27 вересня 2021 року №31-П на об`єкті: «Будівництво магазину з приміщеннями громадського призначення на земельній ділянці, яка надана у користування по вул. Київська, 6, м. Житомир» фактично проведена не була через неможливість забезпечення присутності суб`єкта містобудування ПП «Проспект-Проект», а також через існуючі часові обмеженнями її проведення у 10 робочих днів.
У подальшому, маючи на меті провести перевірку виконання припису, складеного 18 жовтня 2021 року, відповідачем складено новий наказ та направлення, що не суперечить Закону України №877-V.
Наказ про призначення перевірки від 01 листопада 2021 року №39-П, не оскаржений, а сам предмет перевірки виконання вимог припису від 18 листопада 2021 року №36/21, передбачає здійснення контролю аж до усунення порушення у сфері містобудування.
Отже, суд приходить до висновків, про відсутність порушення відповідачем вимог наведених вище норм права під час призначення перевірок позивача.
Згідно з пунктом 12 Порядку №553 у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.
У пункті 14 Порядку №553 визначено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
Відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб підприємців (суб`єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності встановлює Законом України №208/94-ВР.
Відповідно до пунктів 1 та 2 частини 6 статті 2 названого Закону суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за невиконання приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил у розмірі п`ятнадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, а також за недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій у розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України №208/94-ВР, визначено Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06 квітня 1995 року № 244 (далі Порядок № 244).
Згідно із пунктом 9 цього Порядку про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, які згідно з функціональними обов`язками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль (далі уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю), складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Пунктами 13 17 Порядку № 244 передбачено, що протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб`єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності). У разі відмови суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, від підписання протоколу або ознайомлення з ним уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, робить про це відповідну відмітку в ньому. Суб`єкт містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які є його невід`ємною частиною, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.
Під час складання протоколу уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, роз`яснює суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, його права та обов`язки, передбачені Законом та цим Порядком. Протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інші матеріали подаються посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, уповноваженій розглядати справу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, з метою вирішення питання притягнення до відповідальності та накладення штрафу протягом трьох днів після його складення. Справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи. Справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб. Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.
Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.
Зі змісту наведених правових норм убачається, що обов`язковою умовою розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є повідомлення особи, щодо якої розглядається справа, про час та місце розгляду справи не пізніше ніж за три доби до дня розгляду справи. Крім того, у разі неотримання протоколу про правопорушення та інших документів, на підставі яких особа притягується до відповідальності, такі документи мають бути надіслані рекомендованим листом з повідомленням.
При цьому обов`язок повідомляти особу про місце і час розгляду справи не пізніше ніж за три дні до дати розгляду справи вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за три днів до дати розгляду справи. Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа.
З`ясовуючи поінформованість особи про час та місце розгляду справи, суд також повинен зважати на поведінку особи, яка притягується до відповідальності. Ухилення від одержання повідомлення або інші недобросовісні дії, які свідчать про намагання уникнути участі в засіданні, не можуть бути підставою для скасування постанови.
Такий висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 03 жовтня 2018 року у справі № 210/954/17(2-а/210/64/17), від 19 травня 2021 року у справі №210/5129/17 та від 17 серпня 2021 року у справі №520/2621/2020.
Суд ураховує, що особі, до якої застосовується штрафна санкція, повинно бути забезпечено право завчасно знати про час та місце розгляду справи. Це право є гарантією реалізації інших прав на участь в розгляді справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, висловлення заперечень, надання доказів, захист тощо.
Повідомлення має на меті забезпечити участь особи у розгляді уповноваженим державним органом справи, яка її стосується. У разі одержання повідомлення до засідання, але у строк, що є меншим за триденний, особа повинна вживати розумних заходів для реалізації своїх прав на участь у засіданні.
Абзацами 3, 4, 5 та 6 пункту 3 Порядку №244 закріплено, що у разі відмови суб`єкта містобудування в отриманні документів (протокол, постанова та документи, які підтверджують факт правопорушення), які є підставою для притягнення його до відповідальності, документи надсилаються суб`єкту містобудування рекомендованим листом з повідомленням або через електронний кабінет. Належним підтвердженням факту надіслання документів рекомендованим листом з повідомленням є розрахунковий документ відділення поштового зв`язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції. У разі ненадання суб`єктом містобудування, який притягається до відповідальності, інформації щодо його адреси документи, які є підставою для притягнення його до відповідальності, надсилаються суб`єкту містобудування за адресою місцезнаходження (місця проживання, місця реєстрації), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, або через електронний кабінет. Надіслання рекомендованим листом з повідомленням документів, які є підставою для притягнення до відповідальності, за адресою місцезнаходження (місця проживання) суб`єкта містобудування, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, вважається належним врученням зазначених документів незалежно від факту їх отримання суб`єктом містобудування.
Як установлено судом у цій справі протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 18 жовтня 2021 року містить відомості про дату та час розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності 01 листопада 2021 року о 10:15 год., а протокол від 25 листопада 2021 року 08 грудня 2021 року о10:15 год.
Акт, припис та протокол від 18 жовтня 2021 року направлялися 18 жовтня 2021 року, такі ж документи від 25 листопада 2021 року того ж дня на адресу ПП «Проспект-Проект» засобами поштового зв`язку.
Відповідно до наказу Міністерства Інфраструктури України «Про затвердження нормативів і нормативних строків пересилання поштових відправлень» від 28 листопада 2013 року №958 зі змінами і доповненнями у редакції на час виникнення спірних правовідносин, нормативні строки пересилання простої письмової кореспонденції операторами поштового зв`язку (без урахування вихідних днів об`єктів поштового зв`язку): місцевої Д+2, пріоритетної Д+1, де Д день подання поштового відправлення до пересилання в об`єкті поштового зв`язку або опускання простого листа чи поштової картки до поштової скриньки до початку останнього виймання. При пересиланні рекомендованої письмової кореспонденції зазначені в пункті 1 цього розділу нормативні строки пересилання збільшуються на один день.
Суд ураховує, що відповідач направив наведені вище документи позивачу за 13 днів до дня розгляду питання про накладення штрафу на адресу, зазначену в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань. З рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення вбачається, що і відправник (відповідач) і отримувач (позивач) знаходяться у м. Житомир, відправлення здійснено за належною адресою.
Отже, відповідач виконав всі можливі та необхідні дії задля повідомлення позивача про розгляд справи та направив документи завчасно з урахуванням нормативних строків пересилання поштових відправлень.
Також позивачем не надано фактичних даних на підтвердження того, що його обізнаність про розгляд відповідачем питання про притягнення до відповідальності у даному випадку і присутність позивача на таких розглядах призвели б до прийняття відповідачем інших рішень за наслідками розгляду справ про накладання штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
За таких обставин, суд приходить до висновку, що відповідач не допустив порушень щодо належного повідомлення позивача про розгляд справ про притягнення до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Виходячи з наведеного, суд уважає, що постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності 01 листопада 2021 року №15-Ю/559/21 та від 08 грудня 2021 року №18-Ю/684/21, прийняті на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені законодавством України та є обґрунтованою.
Ураховуючи встановлені у справі обставини та положення законодавства, що регулюють спірні правовідносини, відсутність інших доводів позивача на обґрунтування заявлених вимог, суд уважає такі вимоги недоведеними, а позов таким, що не підлягає задоволенню з наведених вище підстав.
Керуючись положеннями статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, у зв`язку з відсутністю підстав для задоволення позову, суд не здійснює розподіл судових витрат.
Керуючись положеннями статей 2, 9, 72-77, 139, 242-246, 251, 262, 292, 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
У задоволенні позову Приватному підприємству «Проспект-Проект» відмовити.
Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене протягом 30 днів з дати його ухвалення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду.

Суддя Т.О. Окис