Справа № 380/3485/22
Суддя: Кушнерик Мар’ян Петрович
Дата ухвалення: 2022-06-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 червня 2022 рокуЛьвівСправа № 380/3485/22 пров. № А/857/5944/22

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді Кушнерика М.П.

суддів Курильця А.Р., Мікули О.І.

розглянувши в порядку письмового провадження у місті Львові апеляційну скаргу Щирецької селищної ради Львівського району Львівської області на ухвалу Львівського окружного адміністративного суду від 21 березня 2022 року про повернення позовної заяви, прийняту суддею Клименко О.М. в м.Львові, в порядку письмового провадження, у справі № 380/3485/22 за адміністративним позовом Щирецької селищної ради Львівського району Львівської області до Пустомитівського відділу державної виконавчої служби у Львівському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів) про визнання протиправною та скасування постанови, -

В С Т А Н О В И В:

10.02.2022 Щирецька селищна рада Львівського району Львівської області звернулася до суду із позовом, в якому просить визнати незаконною та скасувати постанову державного виконавця Пустомитівського районного відділу державної виконавчої служби Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів) Попереки А.А. від 11 січня 2022 року ВП № 68072284.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 21 березня 2022 року визнано неповажними причини пропуску позивачем строку звернення з позовом до суду, які зазначені у заяві від 11 березня 2022 року про продовження процесуального строку на усунення недоліків позовної заяви.

Позовну заяву Щирецької селищної ради Львівського району Львівської області до Пустомитівського районного відділу державної виконавчої служби у Львівському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів) про визнання незаконною та скасування постанови, - повернуто.

Щирецька селищна рада Львівського району Львівської області подала апеляційну скаргу, з підстав порушення норм процесуального права.

В обгрунтування апеляційної скарги покликається на те, що 28 січня 2022 року дізнались про оскаржувану постанову відповідача та 11 лютого 2022 року звернулись з позовом до суду.

Згідно п.1 ч. 2 ст. 287 КАС України позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналась або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Оскільки 07.02.2022 року є останнім днем подання позовної заяви, то відповідно до п.5 ст. 74 Закону України «Про виконавче провадження» останнім днем подачі позову є 11.02.2022р.

Позивачем було усунено всі недоліки позову.

Просить скасувати ухвалу, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому апеляційну скаргу просить залишити без задоволення, а ухвалу суду - без змін. Поряд з цим зазначає, що доводи апеляційної скарги є необґрунтованими, а судом першої інстанції повно та об`єктивно з`ясовано всі обставини справи.

Відповідно до ч.2 ст.312 КАС України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 3, 6, 7, 11, 14, 26 частини першої статті 294 цього Кодексу, розглядаються судом в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Заслухавши суддю-доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги та перевіривши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом встановлено, що на адресу Щирецької селищної ради 28 січня 2022 року надійшла постанова про відкриття виконавчого провадження ВП № 68072284 від 11.01.2022, винесена державним виконавцем Пустомитівського районного відділу державної виконавчої служби Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів) Поперекою А.А.

10 лютого 2022 року за вх. № 13316 Львівським окружним адміністративним судом зареєстровано позовну заяву від 07.02.2022 № 132.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 15 лютого 2022 року залишено без руху та встановлено десятиденний строк з дня вручення цієї ухвали усунути недоліки у спосіб подання до суду: оригіналу документа про сплату судового збору у розмірі, який становить 2481,00 грн; заяви (клопотання) щодо поновлення строку звернення до суду та докази поважності його пропуску;- документів, якими може бути підтверджено право особи, якою підписано позовну заяву, на звернення до суду та докази того, що вказана особа є діючим селищним головою Щирецької селищної ради Львівського району Львівської області.

На виконання цієї ухвали, 01 березня 2022 року позивач подав до суду заяву про усунення недоліків позовної заяви та платіжне доручення № 60 (внутрішній номер 200902679) від 23 лютого 2022 року про сплату судового збору у розмірі, який становить 2481,00 грн; копію постанови Щирецької селищної територіальної виборчої комісії Львівського району Львівської області від 16 листопада 2020 року № 23 «Про реєстрацію обраного голови Щирецької селищної ради на місцевих виборах депутатів 25 жовтня 2020 року» та копію рішення Щирецької селищної ради Львівського району Львівської області № 1 від 23 листопада 2020 року «Про початок повноважень Щирецького селищного голови».

Щирецька селищна рада Львівського району Львівської області вважає, що не пропустила строк звернення з цим позовом до суду. оскільки дізналася про оскаржувану постанову 28 січня 2022 року, а з позовом до суду про її оскарження, як сама зазначає звернулася 11 лютого 2022 року.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 03 березня 2022 року продовжено Щирецькій селищній раді Львівського району Львівської області встановлений судом процесуальний строк для усунення недоліків позовної заяви в частині подання до суду заяви (клопотання) щодо поновлення строку звернення до суду та докази поважності його пропуску.

Встановлено позивачу десятиденний строк на виконання вимог ухвали судді від 15 лютого 2022 року про залишення позовної заяви без руху з дня отримання цієї ухвали.

Позивачем поштовими засобами зв`язку 12 березня 2022 року скеровано до суду заяву про продовження процесуального строку на усунення недоліків позовної заяви (а.с. 17 19), у зв`язку з продовженням карантину до 31 травня 2022 року.

Оскарженою ухвалою суду першої інстанції, позовну заяву повернено.

Апеляційний суд не погоджується з висновком суду першої інстанції про повернення позовної заяви у зв`язку з тим, що позивачем пропущений строк звернення до суду, а на обґрунтування заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду позивач не навів жодних поважних причин його пропуску та не надав доказів поважності причин пропуску строку звернення із позовною заявою, виходячи з наступного.

За правилами ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця визначені статтею 287 КАС України.

Згідно з частиною першою статті 287 КАС України учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Згідно з пунктом першим частини другої статті 287 КАС України позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Отже, строк звернення до суду у справах щодо оскарження рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів та становить десять днів.

Суд, оцінюючи обставини, що перешкоджали особі здійсненню права на своєчасне звернення за захистом порушених прав, свобод та інтересів, повинен виходити з оцінки та аналізу всіх наведених у заяві доводів.

Під строком звернення до адміністративного суду розуміється строк, протягом якого особа має право звернутися з адміністративним позовом і розраховувати на одержання судового захисту. Дотримання цього строку є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах, яка дисциплінує учасників цих відносин, запобігає зловживанням, сприяє стабільності діяльності суб`єктів владних повноважень щодо виконання своїх функцій. Відсутність цієї умови приводила б до постійного збереження стану невизначеності та неостаточності у відносинах.

Таким чином, умовами застосування наслідків пропуску строку звернення до суду є насамперед його пропуск, відсутність заяви про поновлення строку, а у разі подання заяви про поновлення строку відсутність поважних причин його пропуску.

Обов`язок доведення обставин, з якими сторона пов`язує поважність причин пропуску строків звернення до суду, покладається на особу, яка звернулась до суду. Строк звернення до суду з даним позовом обчислюється з дати, коли позивач дізнався або повинен був дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Судом першої інстанції вірно встановлено, що постанова отримана позивачем 28 січня 2022 року, що підтверджується відміткою Щирецької селищної ради Львівського району Львівської області (вх. № 192 від 28 січня 2022 року) на супровідному листі Пустомитівського районного відділу державної виконавчої служби Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів) (а.с.8, 26)

Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку звернення з цим позовом до суду позивач покликається на те, що згідно з пунктом 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 18 червня 2020 року № 731-IX під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Зазначає, що постановою Кабінету Міністрів України від 09 грудня 2020 року № 1236 «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» установлено на території України карантин з 19 грудня 2020 року до 21 березня 2022 року. Постановою Кабінету Міністрів України від 23 лютого 2022 року № 229 продовжено дію карантину до 31 травня 2022 року.

Колегія суддів вважає за необхідне підкреслити, що відповідно до ч. 1 ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Водночас, пунктом 1 статті 6 ратифікованої Законом України № 475/97-ВР від 17.07.1997 року Конвенції про захист прав людини та основних свобод закріплено право вирішення спірного питання упродовж розумного строку.

У п. 26 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень зазначено, що ухвалення рішення в розумні строки відповідно до статті 6 Конвенції також можна вважати важливим елементом його якості. Проте можливе виникнення суперечностей між швидкістю проведення процесу та іншими чинниками, пов`язаними з якістю, такими як право на справедливий розгляд справи, яке також гарантується статтею 6 Конвенції. Оскільки важливо забезпечувати соціальну гармонію та юридичну визначеність, то попри очевидну необхідність враховувати часовий елемент слід також зважати й на інші чинники.

Колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що суд може поновити процесуальні строки, встановлені нормами КАС України, за умови, що причини їх пропуску є поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. При цьому, виходячи зі змісту пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України, саме лише запровадження державою карантину не може бути безумовною підставою для поновлення пропущених процесуальних строків та не зобов`язує суд автоматично їх поновлювати. Від учасника справи, який заявляє клопотання про поновлення строку звернення з позовом до суду на підставі вказаної вище норми вимагається подання відповідних доказів, які б свідчили про те, що саме через обмеження, впроваджені у зв`язку з карантином, строк звернення до суду пропущений.

Судом першої та апеляційної інстанції не встановлено поважних причин пропуску позивачем строку звернення до суду з даним позовом, доказів поважності причин пропуску строку звернення з цим позовом до суду саме через обмеження, впроваджені у зв`язку з карантином, позивач також не надав.

Щодо покликання апелянта на частину п`яту статті 74 Закону України «Про виконавче провадження» якою визначено, що рішення та дії виконавця, посадових осіб органів державної виконавчої служби щодо виконання судового рішення можуть бути оскаржені протягом 10 робочих днів з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи законних інтересів, то колегія суддів зазначає, що дане не заслуговує на увагу суду, оскільки не поширюється на спірні правовідносини, так як дана стаття передбачає оскарження рішення та дії виконавця, посадових осіб органів державної виконавчої служби щодо виконання судового рішення.

У разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву (частина перша і друга статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України).

Відповідно до пункту 9 частини 4 статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Апеляційний суд відхиляє решту доводів апелянта, які наведені у поданій апеляційній скарзі, оскільки такі на правильність висновків суду не впливають, а, відтак, не можуть покладатися в основу скасування чи зміни оскарженого судового рішення.

Судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

З огляду на наведене, суд першої інстанції правильно і повно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків рішення суду, а тому підстав для його скасування колегія суддів не знаходить і вважає, що апеляційну скаргу на неї слід залишити без задоволення.

Керуючись статтями 243, 238, 308, 312, 315, 316, 320, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу Щирецької селищної ради Львівського району Львівської області залишити без задоволення, а ухвалу Львівського окружного адміністративного суду від 21 березня 2022 року про повернення позовної заяви, у справі № 380/3485/22, - без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її підписання, та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий суддя М. П. Кушнерик
судді А. Р. Курилець
О. І. Мікула