Справа № 240/4478/22
Суддя: Шуляк Любов Анатоліївна
Дата ухвалення: 2022-07-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 липня 2022 року м. Житомир справа № 240/4478/22

категорія 108020200

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Шуляк Л.А., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Європа Авто Трейд" до Житомирської митниці про визнання протиправним та скасування рішення,

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Європа Авто Трейд" (далі - ТОВ "Європа Авто Трейд", позивач) звернулось в суд із позовом до Житомирської митниці про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів №UA101000/2022/000002/2 від 05.01.2022р.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 31.12.2021 ТОВ "Європа Авто Трейд" до Житомирської митниці подано митну декларацію №UA101020/2021/030733 з метою імпорту товару "Легковий автомобіль, марка - HYUNDAI, модель - І30, календарний рік виготовлення 2011", вартістю 650 євро.

Однак відповідач прийняв оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів. В результаті коригування митна вартість товару збільшилась та становить 4686,53 євро, що відповідно призвело до надмірної сплати митних платежів.

Як зазначив позивач, на підтвердження обґрунтованості заявленої митної вартості товару за ціною договору, разом з митною декларацією декларант надав митниці необхідні і достатні документи, які підтверджують підстави придбання товару, його кількісні та якісні характеристики, цінове та вартісне обґрунтування. Зокрема, поставка товару відбулась відповідно до умов контракту №0209120-ЕА від 09.04.2021, укладеного між позивачем як покупцем та компанією AXN SOLUTIONS SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA (Польща) як продавцем, виданий продавцем рахунок-фактура (інвойс) від 28.12.2021 № 1948ЕА містить ціну автомобіля - 650,00 євро.

Звертає увагу, що подане до митного оформлення свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу від 28.04.2011 № НОМЕР_1 дійсно містить відомості про іншого власника транспортного засобу, ніж особа продавця, водночас компанія AXN SOLUTIONS SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA займається продажем транспортних засобів і її право розпорядження на транспортний засіб, що ввозився позивачем підтверджується свідоцтвом про реєстрацію цього транспортного засобу.

Також вказує, що певні неточності у оформленні документів не є підставою для висновків, що товар фактично проданий покупцю на інших комерційних умовах, які могли вплинуть на кінцеву ціну продажу транспортного засобу.

Вважає, що відповідачем безпідставно застосовано резервний метод при визначенні митної вартості транспортного засобу, використавши інформацію із митної декларації від 29.12.2021 №UA500100/2021/217163, оскільки з огляду на опис товару - легкового автомобілю з митної декларації №UA101020/2021/030733 та з митної декларації від 29.12.2021 №UA500100/2021/217163 вбачається, що вони не є схожими.

Таким чином, позивач вважає, що надані до митного оформлення документи в повній мірі відображають зовнішньоекономічну операцію, узгоджуються між собою та містять достатню інформацію про ввезений товар для застосування основного методу визначення митної вартості за ціною договору, а тому оскаржуване рішення про коригування митної вартості товару підлягає скасуванню.

Ухвалою суду від 02.05.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у даній справі, ухвалено судовий розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін відповідно до вимог статті 262 КАС України.

У відзиві на позовну заяву відповідач позовні вимоги заперечив. В обґрунтування цієї позиції вказав, що згідно із МД №UA101020/2021/030733 від 31.12.2021 митну вартість товару позивачем заявлено за резервним методом визначення вартості (6) на рівні 32468,73 грн (1050,00 євро). Під час проведення відповідно до положень статті 54 МК України митного контролю правильності визначення декларантом митної вартості товарів, заявлених до митного оформлення за митною декларацією, встановлено, що у поданих до митного контролю та митного оформлення документах наявні розбіжності: у свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу зазначено іншу особу Peter Costa, а не компанія AXN SOLUTIONS SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA, документ, що вказує на юридичний зв`язок цієї особи з транспортним засобом, право розпоряджатися транспортним засобом та визначати ціну продажу, до митного оформлення не подано; відповідно до специфікації № 166 від 30.12.2021 до контракту № 0209120-ЕА від 09.04.2021 товар поставляється відповідно до міжнародних правил "Інкотермс 2000", але термін DAP в "Інкотермс 2000" відсутній та був введений в редакції "Інкотермс 2010"; згідно із відомостями графи 20 митної декларації товар постачається на умовах DAP- Житомир, що відповідно до правил "Інкотермс 2010" свідчить про те, що продавець взяв на себе зобов`язання поставити товар до Житомира та поніс витрати на його транспортування, проте до митного оформлення надано довідку про транспортні витрати № 166 від 30.12.2021, згідно із якою витрати покупця по доставці автомобіля до кордону України складають 200 євро, довідка не містить інформацію про маршрут слідування, відстань транспортування товару, вартість якого включено до ціни продажу; декларантом до митного оформлення не подано документ про оплату оцінюваного товару

На вимогу митного органу додаткових документів декларантом для підтвердження митної вартості не надано, а тому митна вартість визначена за резервним методом, із врахуванням обмежень, передбачених ч.3 ст. 64 Митного кодексу України, яка ґрунтується на раніше визнаній (визначеній) митними органами митній вартості схожого товару за МД від 29.12.2021 №UA500100/2021/217163.

Звертає увагу, що в подальшому товар випущено у вільний обіг на митній території України без застосування фінансових гарантій, передбачених ч. 7 ст. 55 Митного кодексу України, тобто декларант погодився із митною вартістю визначеною митницею.

З наведених підстав відповідач вважає, що його рішення прийняте на підставі, у межах повноважень та у спосіб, визначені митним законодавством, та у задоволенні позову просив відмовити (а.с.62-68).

10.06.2022 позивачем подано відповідь на відзив та 16.06.2022 додаткові пояснення (а.с.87-91,95-96).

20.06.2022 відповідачем подано заперечення на відповідь на відзив (а.с.99-101).

22.06.2022 позивачем подано додаткові пояснення (а.с.106-110).

Суд, перевіривши доводи сторін, викладені у заявах по суті справи, дослідивши письмові докази на предмет належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо, а також достатності та взаємозв`язку доказів у їхній сукупності, встановив такі обставини.

09.04.2021 між ТОВ "Європа Авто Трейд" (покупець) та фірмою AXN SOLUTIONS SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA (Польща) укладено контракт № 0209120-ЕА, за умовами якого продавець зобов`язаний поставити покупцю на умовах, в тому числі DAP-Житомир, а покупець оплатити товар (серед інших автомобілі легкові нові та бувші у використанні), асортимент та кількість якого вказується у інвойсах, що формуються на кожну партію товару і є невід`ємними частинами цього контракту. Загальна вартість контракту становить 50 000 000 доларів США. Ціна товару включає вартість доставки та розвантаження товару. Відповідно до п. 3.1.- 3.3. контракту покупець оплачує вартість товару шляхом переказу валютних коштів на банківський рахунок продавця (а.с.77-78).

У інвойсі від 28.12.2021 № 1948 ЕА та специфікації №166 від 30.12.2021 до контракту № 0209120-ЕА від 09.04.2021 сторони погодили доставку товару HYUNDAI І30 CW 2011, TMADB81SABJ042186, умови доставки DAP- Житомир по Інкотермс 2010, ціна 650 євро (а.с.14,79).

31.12.2021 ТОВ "Європа Авто Трейд" до Житомирської митниці подано митну декларацію №UA101020/2021/030733 з метою імпорту товару "Легковий автомобіль, марка - HYUNDAI, модель - 130, календарний рік виготовлення 2011, номер кузова - НОМЕР_2 ; двигун - дизельний; робочий об`єм двигуна - 1582; тип кузова - хетчбек; колір - чорний; колісна формула 4*2; кількість місць - 5; календарний рік виготовлення - 2011; модельний рік виготовлення - 2011; авто має аварійні пошкодження; вартість 650 євро.

Відповідно до поданої митної декларації митну вартість визначено декларантом за шостим методом (резервним), яка становить 32468,73 грн (з урахуванням графи 45), тобто 1050 євро (а.с.72).

До митної декларації додано такі документи:

- зовнішньоекономічний контракт № 0209120-ЕА від 09.04.2021;

- специфікацію № 166 від 30.12.2021;

- рахунок-фактуру від 28.12.2021 № 1948 ЕА;

- свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_1 від 28.04.2011;

- довідку про транспортні витрати від 30.12.2021 № 166;

- доручення від 28.12.2021 (а.с.77-81).

З матеріалів справи слідує, що здійснюючи митний контроль правильності визначення декларантом митної вартості товарів, заявлених до митного оформлення, митницею в електронному повідомленні декларанту згідно з статтями 53 та 54 МК України у 10-тиденний термін запропоновано подати такі документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товару, митна вартість якого визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією;

4) копію митної декларації країни відправлення (а.с.83).

На вимогу митного органу додаткових документів декларантом для підтвердження митної вартості не надано.

05.01.2022 Житомирською митницею Держмитслужби прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA101000/2022/000002/2 та сформовано картку відмови №№UA101020/2022/000008 у прийнятті митної декларації (а.с.30-31, 85-86).

Як зазначено у графі 33 цього рішення, на виконання вимог Методичних рекомендації щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом Держмитслужби України від 01.07.2021 № 476, митницею проведено порівняння рівня заявленої митної вартості товару з інформацією, наявною в автоматизованій системі митного оформлення "Інспектор", а також з рівнем митної вартості товарів, митне оформлення яких вже здійснено. За результатами перевірки встановлено, що заявлена митна вартість товарів є нижчою за вартість ввезених на митну територію України схожих товарів.

Документи, подані для митного оформлення містили розбіжності та не містили всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товар, а саме:

- рахунок-фактура № 1948ЕА від 28.12.2021, що поданий до митного оформлення складено AXN SOLUTIONS SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWffiDZIALNOSCIA. У свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_1 від 28.04.2011 власником зазначено іншу особу Peter Costa ( графа С.1), а не компанія AXN SOLUTIONS SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA. Документ, що вказує на юридичний зв`язок цієї особи з транспортним засобом, право розпоряджатися транспортним засобом та визначати ціну продажу, до митного оформлення не подано;

- відповідно до п.3 специфікації № 166 від 30.12.2021 до контракту № 0209120-ЕА від 09.04.2021 товар поставляється відповідно до міжнародних правил "Інкотермс 2000". Однак термін DAP в "Інкотермс 2000" відсутній та був введений в редакції "Інкотермс 2010";

- згідно із відомостями графи 20 митної декларації товар постачається на умовах DAP Житомир, що відповідно до правил "Інкотермс 2010" свідчить про те, що продавець взяв на себе зобов`язання поставити товар до Житомира та поніс витрати на його транспортування. Разом з тим, до митного оформлення надано довідку про транспортні витрати №166 від 30.12.2021, згідно із якою витрати покупця по доставці автомобіля до кордону України складають 200 євро. Даний факт може свідчити про те, що товар фактично проданий покупцю на інших комерційних умовах, які могли вплинути на кінцеву ціну продажу транспортного засобу;

- довідка про транспортні витрати №166 від 30.12.2021 не містить інформацію про маршрут слідування, відстань транспортування товару, вартість якого включено до ціни продажу. Таким чином, відомості про витрати на транспортування оцінюваного транспортного засобу не базуються на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню, що позбавляє митний орган перевірити достовірність декларування витрат на транспортування, що відповідно до ч. 10 ст. 58 Митного кодексу України є складовою митної вартості;

- декларантом до митного оформлення не подано документ про оплату оцінюваного товару;

- специфікація до договору №166 від 30.12.2021 складена пізніше ніж рахунок-фактура № 1948ЕА від 28.12.2021.

Митна вартість визначена за резервним методом, із врахуванням обмежень, передбачених ч.3 ст. 64 Митного кодексу України, яка ґрунтується на раніше визнаній (визначеній) митними органами митній вартості схожого товару за МД від 29.12.2021 №UA500100/2021/217163 та становить 4686,53 євро (а.с.76).

Випуск у вільний обіг транспортного засобу здійснено за митною декларацією від 05.01.2022 №UA101020/2022/00156 зі сплатою митних платежів (а.с.76).

Позивач, не погоджуючись із рішенням про коригування митної вартості товару, звернувся до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд керується таким.

Частиною другою статті 19 Конституції України визначено обов`язок органів держаної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються Митним кодексом України №4495-VI від 13.03.2012 (далі МК України).

Відповідно до вимог частини першої статті 246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товару, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товару.

Частина перша статті 257 МК України передбачає, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

Статтею 49 МК України встановлено, що митною вартістю товару, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товару, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно із частинами першою, другою статті 51 МК України митна вартість товару, які переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої, другої статті 52 МК України заявлення митної вартості товару здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товару у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Як встановлено частиною першою статті 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Частиною другою статті 53 МК України визначений перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів. Ними є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу (частини перша, друга статті 54 МК України).

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 54 МК України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Як визначено частиною п`ятою статті 54 МК України, митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; 3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості.

У частині третій статті 53 МК України встановлено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Згідно з частиною четвертою статті 53 МК України у разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).

Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті (частина п`ята статті 53 МК України).

Із наведених положень випливає, що митний орган має повноваження здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом. Зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товару, невідповідністю характеристик товару, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товару, порівнянням рівня заявленої митної вартості товару з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товару, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше. Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митному органу право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товару. При цьому лише виявлення одного або декількох з фактів, зазначених у частині третій статті 53 МК України (подані документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, мають ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари), є підставою для витребування додаткових документів, перелік яких наведений у цій нормі. Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Як вбачається із матеріалів справи, спір між сторонами виник з приводу правильності визначення декларантом митної вартості імпортованого товару - легкового автомобіля марки - HYUNDAI, модель - І30, календарний рік виготовлення 2011- за основним методом - за ціною договору (контракту).

Статтею 57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товару, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товару, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товару; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товару; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товару, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товару не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Суд погоджується, що наявність у митного органу інформації про ціну подібних чи аналогічних товарів може призвести до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товару та ініціювання повної її перевірки, але така інформація аж ніяк не є підставою для прийняття рішення про коригування митної вартості товару.

Відповідно до частини шостої статті 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Наведені норми зобов`язують митницю зазначати конкретні обставини, які викликали сумніви, причини неможливості їх перевірки на пiдставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовiрностi.

Разом з тим, у разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично (частина сьома статті 53 МК України).

Згідно з частиною першою статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

У розглядуваному випадку спірне рішення прийняте відповідачем з підстав, визначених пунктом 2 частини шостої статті 54 МК України - декларант не надав усіх додаткових документів витребуваних митницею, згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, а подані до митного оформлення документи містять розбіжності.

Як визначено частиною другою статті 58 МК України, метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті (частина четверта статті 58 МК України).

У розумінні частини п`ятої статті 58 МК України ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Повний перелік витрат, які підлягають додаванню до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари при визначенні митної вартості, визначений частиною десятою статті 58 МК України.

Надаючи оцінку доводам сторін у справі, зокрема, що наявності у митного органу підстав для витребування додаткових документів, суд зазначає, що декларантом було самостійно обрано резервний метод визначення митної вартості (графа 43 декларації), водночас позивач наполягає на необхідності застосування основного методу за ціною договору, посилаючись на те, що до митного органу було подано документи, що підтверджують усі складові митної вартості за першим (основним) методом.

Суд погоджується із твердженням позивача, що митний орган зобов`язаний перевірити правильність обраного методу визначення митної вартості.

Як зазначалось, в результаті перевірки митницею були встановлені конкретні обставини, які викликали сумніви, які на думку суду є обґрунтованими.

Так, декларант зазначає, що митна вартість транспортного засобу становить 650 євро, водночас у графі 45 декларації вказав іншу митну вартість - 32468,73 грн (1050,00 євро).

Отже, мають місце розбіжності, незрозуміло, за рахунок чого митна вартість була відкоригована позивачем (різниця 400 євро), відсутнє документальне підтвердження цієї різниці із зазначенням виду витрат відповідно до ч.10 ст.58 МК України.

Також, встановлено, що у поданих до митного контролю та митного оформлення документах наявні розбіжності: у свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу зазначено іншу особу Peter Costa, а не компанія AXN SOLUTIONS SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA, документ, що вказує на юридичний зв`язок цієї особи з транспортним засобом, право розпоряджатися транспортним засобом та визначати ціну продажу, до митного оформлення не подано.

Суд зазначає, що посилання позивача на вид діяльності продавця та наявність у нього свідоцтва про реєстрацію не спростовують твердження митного органу про відсутність юридичного зв`язку компанії AXN SOLUTIONS SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA з транспортним засобом, що ввозився, власником якого є Peter Costa.

Будь-яких пояснень чи документів щодо даної розбіжності позивачем в ході митної процедури не було надано, а тому митним органом обґрунтовано було витребувано додаткові документи для усунення виявлених в цій частині розбіжностей.

Щодо транспортних витрат суд зазначає наступне.

Суд погоджується із твердженням позивача, що у специфікації № 166 від 30.12.2021 до контракту № 0209120-ЕА від 09.04.2021 було допущено описку при зазначенні міжнародних правил "Інкотермс 2000", а не "Інкотермс 2010".

Також суд вважає опискою і неправильне зазначення реквізитів довідки про витрати у рішенні про коригування митної вартості.

Згідно із відомостями графи 20 декларації товар постачається на умовах DAP- Житомир.

Умови поставки DAP Інкотермс 2010 - розшифується Delivered At Point named point of destination перекладається Поставка в пункті, вказана назва пункту призначення означає, що продавець виконав свої зобов`язання щодо поставки, коли він надав покупцеві товар, випущений в митному режимі експорту та готовий до розвантаження з транспортного засобу, який прибув в зазначений пункт призначення.

Згідно умов поставки DAP Інкотермс 2010 продавець зобов`язаний оплатити витрати і фрахт, необхідні для доставки товару в зазначений пункт призначення, виконати експортне митне оформлення для вивезення товару з оплатою експортних мит і інших зборів у країні відправлення, однак продавець не зобов`язаний виконувати митні формальності для ввезення товару, сплачувати імпортні мита або виконувати інші імпортні митні процедури при ввезенні. Ціна DAP (DAP price) означає, що контрактна (інвойсової або митна) ціна за товар включає в себе суму вартості самого товару, експортного митного оформлення цього товару з оплатою експортних мит і інших зборів і вартості доставки (фрахту) до зазначеного пункту призначення.

Як зазначалось, умовами контракту також передбачено, що ціна товару включає вартість доставки та розвантаження товару.

З вищенаведеного слідує, що ціна визначена в рахунку-фактурі включає в себе усі необхідні платежі, водночас декларантом було надано довідку про транспортні витрати № 166 від 30.12.2021, згідно із якою витрати покупця по доставці автомобіля до кордону України складають 200 євро.

Отже, мають місце розбіжності щодо визначення транспортних витрат, незрозуміло чи увійшла вартість витрат до ціни транспортного засобу, як це передбачено умовами поставки DAP чи позивач додатково поніс витрати у розмірі 200 євро при доставці автомобіля.

При цьому, довідка №166 від 30.12.2021 не містить інформацію про маршрут слідування, відстань транспортування товару, вартість якого включено до ціни продажу, а тому неможливо встановити походження та правильність розрахунку цих витрат.

Відповідно до п.5 ч.10 ст.58 МК України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, зокрема витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України.

Оскільки транспортні витрати є складовою при визначенні митної вартості суд погоджується із твердженням відповідача щодо наявності обґрунтованих сумнівів щодо правильності визначення позивачем митної вартості товару та правомірністю дій митного органу по витребуванню додаткових документів на підтвердження цих витрат та виявлених розбіжностей.

Щодо документального підтвердження оплати за товар суду зазначає наступне.

Як зазначалось, відповідно до п. 3.1.- 3.3. контракту покупець оплачує вартість товару шляхом переказу валютних коштів на банківський рахунок продавця.

Відповідно до п.4 ч.2 ст.53 МК України декларант для підтвердження митної вартості має надати банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару.

Отже, умовами контракту чітко встановлено проведення розрахунку за товар шляхом переказу валютних коштів на банківський рахунок продавця, а тому в силу п.4 ч.2 ст.53 МК України декларант зобов`язаний був надати банківські платіжні документи, що стосуються оплати оцінюваного товару.

Водночас, декларантом до митного оформлення не подано документ про оплату оцінюваного товару, будь-яких пояснень щодо зазначеного позивачем не надано.

З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку, що у митного органу були наявні обґрунтовані сумніви у достовірності поданих декларантом відомостей, що зумовлені наявністю розбіжностей у поданих документах, неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товару, порівнянням рівня заявленої митної вартості товару з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товару, митне оформлення яких уже здійснено, а тому були наявні підстави для витребування додаткових документів.

При цьому декларанту було повідомлено митницею про вказані обставини, які викликали сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтовано необхідність перевірки спірних відомостей із зазначенням документів, надання яких може усунути сумніви у їх достовiрностi.

Водночас, документи, які підтверджують обраний метод визначення митної вартості згідно із ст.64 Митного кодексу України, а також інші запитувані документи відповідно до ч.3 ст.53 Митного кодексу України, що підтверджують заявлену митну вартість товару, декларантом не були надані.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що у митного органу були відсутні підстави для застосування методу визначення митної вартості товару за ціною договору (контракту), оскільки використані декларантом відомості не підтверджені документально.

Як вбачається із матеріалів справи, з метою обґрунтованого вибору другорядного методу визначення митної вартості оцінюваних товарів митним органом проведено консультацію, в ході якої декларанту надавалася інформація щодо вартості схожого товару, повідомлялось про вищезазначені розбіжності у документах.

Під час проведення консультації декларанта повідомлено про те, що митний орган критично оцінює відомості графи 31 митної декларації щодо наявності у транспортного засобу аварійних пошкоджень. Митний огляд, проведений у зоні діяльності Житомирської митниці підтвердив лише пошкодження лакофарбового покриття, відсутність правої передньої фари, переднього бампера, решітки радіатора. Документів, які б свідчили, що автомобіль доставлено на митну територію України іншим транспортом до митної декларації не надано. Такі відомості могли б вплинути на фактичне підтвердження технічного стану автомобіля, що впливає на його митну вартість.

Факт проведення консультації підтверджується відповідним електронним повідомленням декларанта (а.с.84).

Будь-яких пояснень чи додаткових документів (висновку про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією) на спростування вказаного твердження декларантом під час митного оформлення не було надано.

Наданий разом з позовною заявою звіт №31/12/2021-2 від 31.12.2021 експертного авто-товарознавчого дослідження з оцінки транспортного засобу, суд не приймає до уваги, оскільки його не було подано під час митного оформлення та він не був досліджений митним органом при прийнятті оспорюваного рішення.

Даний висновок узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, яка викладена у постанові від 03.12.2020 р. у справі №810/2618/17.

При обранні другорядного методу митним органом вказано, що методи 2а і 26 не можуть бути застосовані у зв`язку з відсутністю цінової інформації на ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методи 2в і 2г - в зв`язку з відсутністю основи для віднімання та додавання вартості. Митна вартість визначена за резервним методом, із врахуванням обмежень, передбачених ч.3 ст.64 Митного кодексу України, яка ґрунтується на раніше визнаній (визначеній) митними органами митній вартості схожого товару за МД від 29.12.2021 №UA500100/2021/217163 (а.с.75) "Легковий автомобіль, з двигуном внутрішнього згоряння із запалюванням від стиснення (дизелем), такий що використовувався - 1шт. Торгівельна марка " HYUNDAI "; модель "SANTA FE"; кузов - НОМЕР_3 ; номер двигуна - немає даних; тип двигуна - дизель; об`єм двигуна - 1995 см3; колісна формула - 4x2; тип кузова - універсал; пробіг - 170291 км; календарний рік виготовлення - 2009 р.; модельний рік - 2010 р.; загальна кількість місць, включаючи водія - 7. КТЗ має пошкодження: Наявні сліди експлуатації. Окремі дефекти ЛФП. Забруднення салону .- Торгівельна марка - HYUNDAI; - Виробник - HYUNDAI MOTOR COMPANY; - Країна походження: Південна Корея." - 4686,53 євро за одиницю з дотриманням принципів і критеріїв, визначених Угодою про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року.

Позивач не погоджується із використанням МД від 29.12.2021 №UA500100/2021/217163 (а.с.105), посилаючись на те, що транспортні засоби не є схожими та у митного органу була можливість обрати іншу митну декларацію щодо митного оформлення схожого товару з нижчою вартістю.

При вирішенні спору суд враховує, що застосування другорядного - резервного методу визначення митної вартості товару передбачене статтею 64 МК України, згідно з якою у разі якщо митна вартість товару не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях.

Відповідно до пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товару має містити, зокрема, наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товару, інших умов, що могли вплинути на ціну товару), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товару, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

За змістом пункту 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товару, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 №598 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 01.06.2012 за №883/21195), у рішенні про коригування митної вартості зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом. Посилання на використання цінової бази ЄАІС Держмитслужби у рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

При прийнятті спірного рішення відповідач використав інформацію ЄАІС Держмитслужби та навів номер і дату митної декларації, митну вартість з якої взято за основу, навів у рішенні про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом.

Відповідно до положень п. 2 ч. 1 ст. 57 МК України:

метод 2а - за ціною договору щодо ідентичних товарів;

метод 2б - за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів.

Згідно із ч. 1 ст. 59 МК України у разі якщо митна вартість оцінюваних товарів не може бути визначена за основним методом, за основу для її визначення береться вартість операції з ідентичними товарами, що продаються на експорт в Україну з тієї ж країни і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього.

У разі якщо митна вартість оцінюваних товарів не може бути визначена за основним методом та за методом 2а, за митну вартість береться прийнята митним органом вартість операції з подібними (аналогічними) товарами, які продано на експорт в Україну і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього (ч. 1ст. 60 МК України).

Таким чином, для того, щоб застосувати методи 2а або 2б митний орган повинен володіти інформацією про вартість операції з ідентичними або подібними товарами. При цьому вартістю операції є ціна товару, визначена сторонами в умовах договору купівлі-продажу, тобто фактична ціна реалізації товару продавцем покупцю.

На підтвердження своїх доводів про те, що митний орган володів інформацією про вартість операції з ідентичними/подібними товарами, позивач посилається на митну декларацію №UA101020/2021/020904 від 02.11.2021.

За результатами аналізу відомостей, зазначених у вказаному документі, а саме графи 43 встановлено, що зазначене митне оформлення відбулось за резервним методом визначення митної вартості (шостим).

Таким чином, суд погоджується із висновком відповідача, що митна вартість автомобіля у вищевказаній декларації не відповідає реальній вартості операції, фактичній ціні його продажу, а тому відповідно до вимог ст.ст. 59-60 МК України не може бути застосована митним органом при прийнятті рішення про коригування митної вартості під час вивчення можливості застосування методів 2а та 2б.

Крім того, вказана митна декларація не могла бути застосована і під час прийняття оскаржуваного рішення про коригування митної вартості за резервним методом, оскільки зазначена митна вартість автомобіля є мінімальною, тоді як, згідно із ч.ч. 2,3 ст. 65 МК України митна вартість, визначена за резервним методом, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях. При цьому, митна вартість імпортних товарів не визначається на підставі мінімальної митної вартості.

Надаючи оцінку, щодо схожості товарів, суд враховує, що обидва товари є: 1) легковими автомобілями; 2) такими, що були у використанні; 3) торговельної марки "HYUNDAI"; 4) такими, що мають дизельний тип двигуна; 5) такими, що мають колісну формулу 4x2; 6) такими, що мають пошкодження.

Крім того, транспортний засіб, вартість якого застосована, як основа для коригування має 2009 календарний рік виготовлення, тобто є старшим за оцінюваний транспортний засіб на 2 роки.

З урахуванням наведеного, суд вважає, що відповідачем правомірно та обґрунтовано застосовано резервний метод, із врахуванням обмежень, передбачених ч.3 ст.64 МК України, яка ґрунтується на раніше визнаній (визначеній) митними органами митній вартості схожого товару за МД від 29.12.2021 №UA500100/2021/217163.

Також слід врахувати, що згідно із ч.7 ст.55 МК України у випадку незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів митний орган за зверненням декларанта або уповноваженої ним особи випускає товари, що декларуються, у вільний обіг за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю цих товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та забезпечення сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом, шляхом надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу. Строк дії таких гарантій не може перевищувати 90 календарних днів з дня випуску товарів.

Разом з тим, у подальшому товар випущено у вільний обіг на підставі митної декларації №UA101020/2022/000156 від 05.01.2022 без застосування фінансових гарантій, тобто декларант погодився із рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів.

Відповідно до частин першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідач довів належними, достатніми та беззаперечними доказами, що надані декларантом документи в своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товару, що була фактично сплачена за товар та такі документи не давали можливість здійснити митне оформлене товару за основним методом - за ціною договору, довів правові підстави для застосування резервного методу та правильність визначення митної вартості товару, скориговану ним за резервним методом.

Отже, рішення відповідача №UA101000/2022/000002/2 від 05.01.2022 про коригування митної вартості товарів є обґрунтованим, мотивованим та прийнято в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а тому відсутні підстави для його скасування.

За таких обставин, суд відмовляє у задоволенні позовних вимог.

вирішив:

У задоволенні адміністративного позову - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Л.А.Шуляк

Повний текст складено: 04 липня 2022 р.