Справа № 420/8636/22
Суддя: Потоцька Н.В.
Дата ухвалення: 2022-07-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/8636/22
У Х В А Л А

05 липня 2022 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Потоцька Н.В., розглянувши матеріали адміністративного позову

Товариства з обмеженою відповідальністю «ОЛУМ» (адреса: 68600, Одеська обл., м. Ізмаїл, вул. Портова, буд. 4, )

до: приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Парфьонова Георгія Володимировича (адреса: 65082, м. Одеса, вул. Гоголя, 19, оф. 1, телефон: 3, e-mail: ІНФОРМАЦІЯ_1 )

третя особа: Акціонерне товариство «Державний ощадний банк України» (адреса: 01001, м. Київ, вул. Госпітальна, 12-Г, код ЄДРПОУ 0032129, телефон: (044) 36 30 133)

про: визнання протиправною та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ОЛУМ» до приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Парфьонова Георгія Володимировича, третя особа: Акціонерне товариство «Державний ощадний банк України» в якому позивач просить:

визнати протиправною та скасувати постанову приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Парфьонова Георгія Володимировича від 16.06.2021р. про опис та арешт майна (коштів) боржника в рамках виконавчого провадження №65786395.

Ухвалою суду від 28.06.2022 року позовна заява залишена без руху у зв`язку із пропуском строку звернення до суду.

04.07.2022 року за вхід.№ЕП/18674/22 надійшла заява Товариства з обмеженою відповідальністю «ОЛУМ» про усунення недоліків, яка обґрунтована наступним.

Новий директор ТОВ «ОЛУМ» ОСОБА_1 був призначений на посаду 01.06.2022 року, згідно з протоколом №01/2022 Загальних зборів ТОВ «ОЛУМ». ОСОБА_1 не отримував ніяких документів від минулого директора, отже не міг знати про хід виконавчого провадження.

Після вступу на посаду, директор уклав договір про надання правової допомоги з адвокатом Воронковим В.О. для захисту інтересів підприємства.

В подальшому, завдяки ознайомленню з матеріалами виконавчого провадження №65786395, директору стало відомо про хід виконавчого провадження.

Крім того, 15.03.2019 року між Національним агентством України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів та ТОВ «Е.К.О. ГРУП», у порядку виконання ухвали Печерського районного суду міста Києва від 07.02.2019 року у справі №757/6086/19-к, був укладений договір управління майном (активами), відповідно до якого управління нежитловими будівлями за адресою: Одеська область, м. Ізмаїл, вул. Портова, 4, що належать на праві власності ТОВ «ОЛУМ», було передано ТОВ «Е.К.О. ГРУП». Відповідну ухвалу скасовано лише 09.06.2022 року ухвалою Київського районного суду м. Одеси по справі №947/40050/21.

Отже, в період з 07.02.2019 року по 09.06.2022 року ТОВ «ОЛУМ» не мало доступу до нежитлових будівель, а тому жодної кореспонденції не отримувало.

Суддя, розглядаючи заяву ТОВ «ОЛУМ» про визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду та питання щодо відкриття провадження по справі, виходить з наступного.

Конституція України гарантує право кожного на судовий захист своїх прав та інтересів, що включає також право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. При цьому звернення до суду може здійснюватися у межах встановленого строку, який у цивільному та господарському судочинстві визначений як строк позовної давності, а в адміністративному - строк звернення до суду.

У справі Європейського суду з прав людини "Стаббігс та інші проти Великобританії" визначено, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

При оцінюванні поважності причин пропуску строку звернення до суду та прийнятті рішень про його поновлення ЄСПЛ, як правило, враховує: 1) складність справи, тобто, обставини і факти, що ґрунтуються на праві (законі) і тягнуть певні юридичні наслідки; 2) поведінку заявника; 3) поведінку державних органів; 4) перевантаження судової системи; 5) значущість для заявника питання, яке знаходиться на розгляді суду, або особливе становище сторони у процесі (справи "Бочан проти України", "Смірнова проти України", "Федіна проти України", "Матіка проти Румунії" та інші).

Європейським судом з прав людини (далі - ЄСПЛ) зазначено, що «надмірний формалізм» може суперечити вимозі забезпечення практичного та ефективного права на доступ до суду згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Це зазвичай відбувається у випадку особливо вузького тлумачення процесуальної норми, що перешкоджає розгляду скарг заявника по суті, із супутнім ризиком порушення його чи її права на ефективний судовий захист (див. рішення у справах «Zubac v. Croatia», «Beles and Others v. the Czech Republic», №47273/99, пп. 50-51 та 69, та «Walchli v. France», № 35787/03, п. 29).

При цьому, ЄСПЛ провів лінію між формалізмом та надмірним формалізмом. Так, формалізм є явищем позитивним та необхідним, оскільки забезпечує чітке дотримання судами процесу. Надмірний ж формалізм заважає практичному та ефективному доступу до суду. Формалізм не є надмірним, якщо сприяє правовій визначеності та належному здійсненню правосуддя.

У такий спосіб здійснюється «право на суд», яке відповідно до практики ЄСПЛ включає не тільки право ініціювати провадження, але й право отримати «вирішення» спору судом (рішення у справі «Kutic v. Croatia», заява №48778/99, пункт 25).

Рішеннями ЄСПЛ визначено, що право на доступ до суду має «застосовуватися на практиці і бути ефективним». Для того щоб право на доступ було ефективним, особа «повинна мати реальну можливість оскаржити дію, що порушує її права» (рішення у справах «Bellet v. France» та «Nunes Dias v. Portugal»).

Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) може позбавити заявників права звертатися до суду (рішення ЄСПЛ у справі «Perez de Rada Cavanilles v. Spain»).

До такого правового висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 24.09.2019 року по справі №160/2551/19.

Як встановлено суддею із копій документів, доданих до заяви від 04.07.2022 року №ЕП/18674/22, а саме, протоколу Загальних зборів ТОВ «ОЛУМ» від 31.05.2022 року та наказу (розпорядження №02-2022-к від 31.05.2022 року, ОСОБА_1 приступив до виконання обов`язків з 01.06.2022 року.

Отже, виконання обов`язків директора ТОВ «ОЛУМ» ОСОБА_1 було можливим з 01.06.2022 року.

Дослідивши доводи позивача викладені у заяві про поновлення строку звернення до суду щодо поважності пропуску строку, суддя приходить до висновку, про доведеність поважності причин пропуску строку звернення до суду, а тому є достатні підстави для визнання судом таких причин поважними.

Як зазначено в позовній заяві, підставою для звернення з даним адміністративним позовом стало прийняття приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області Парфьоновим Георгієм Володимировичем постанови від 16.06.2021р. про опис та арешт майна (коштів) боржника в рамках виконавчого провадження №65786395.

Згідно правил ст. 19 КАС України (предметна юрисдикція) та ст. 25-27 КАС України (територіальна юрисдикція), справа підлягає розгляду Одеським окружним адміністративним судом.

Згідно з ч. 1 ст. 195 КАС України, учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

Відповідно до ч. 2 ст. 195 КАС України, учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

Згідно з ч. 4 ст. 195 КАС України під час карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Підтвердження особи учасника справи здійснюється із застосуванням електронного підпису, а якщо особа не має такого підпису, то у порядку, визначеному Законом України «Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус» або Державною судовою адміністрацією України.

На виконання Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)", відповідно до пункту 10 частини першої статті 152, частини п`ятої статті 153 Закону України "Про судоустрій і статус судів», наказом ДСА України №196 від 23.04.2020 року затверджено «Порядок роботи з технічними засобами відеоконференцзв`язку під час судового засідання в адміністративному, цивільному та господарському процесах за участі сторін поза межами приміщення суду».

З урахуванням наведеного, а також наявної технічної можливості у Одеського окружного адміністративного суду провести судове засідання в такий спосіб (за допомогою програмного забезпечення «EASYCON»), повідомляємо про наявну технічну можливість проведення судового засідання у режимі відеоконференцзв`язку.

При цьому, за наявності бажання та технічної можливості необхідно подати до суду заяву про участь особи у судовому засіданні в режимі відео конференції.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2-9, 12, 257-262, 269, 287 КАС України, суддя,

УХВАЛИВ:

Заяву ТОВ «ОЛУМ» від 04.07.2022 року за вхід.№ЕП/18674/22 задовольнити.

Визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду.

Відкрити провадження по справі №420/8636/22 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ОЛУМ» до приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Парфьонова Георгія Володимировича, третя особа: Акціонерне товариство «Державний ощадний банк України» про визнання протиправною та скасування постанови.

Розгляд справи проводити з урахуванням особливостей визначених приписами ст. 287 КАС України для вказаної категорії справ.

Заявами по суті справи є позов та відзив (ст. 269 КАС України).

Встановити відповідачу дводенний строк з дня повідомлення про дату судового засідання для подання відзиву на позовну заяву.

Згідно ч.1-2 ст. 268 КАС України, у справах, визначених статтями 273277, 280283, 285289 цього Кодексу, щодо подання позовної заяви та про дату, час і місце розгляду справи суд негайно повідомляє відповідача та інших учасників справи шляхом направлення тексту повістки на офіційну електронну адресу, а за її відсутності кур`єром або за відомими суду номером телефону, факсу, електронною поштою чи іншим технічним засобом зв`язку.

Учасник справи вважається повідомленим належним чином про дату, час та місце розгляду справи, визначеної частиною першою цієї статті, з моменту направлення такого повідомлення працівником суду, про що останній робить відмітку у матеріалах справи, та (або) з моменту оприлюднення судом на веб-порталі судової влади України відповідної ухвали про відкриття провадження у справі, дату, час та місце судового розгляду.

У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 6 ст. 162 КАС України).

Відповідно до ч. 4 ст. 159 КАС України, неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Встановити учасникам справи дводенний строк з дня повідомлення про дату судового засідання для подання заяв з процесуальних питань (ст. ст. 166-167 КАС України).

Звернути увагу учасників справи, що надання доказів відбувається в порядку ст. 79 КАС України, а витребування доказів - згідно ст. 80 КАС України.

Призначити судове засідання по справі, яке відбудеться за адресою суду: м. Одеса, Фонтанська дорога, 14 в залі судового засідання №25 « 11» липня 2022 року о 11 год. 00 хв.

Попередити учасників справи, що ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву.

Попередити учасників справи, що використовувані ними технічні засоби і технології мають забезпечувати належну якість зображення та звуку, а також інформаційну безпеку.

Повідомити, що для участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції учасник справи повинен попередньо зареєструватись з використанням власного електронного підпису в Системі та перевірити наявні у нього власні технічні засоби на відповідність технічним вимогам, визначеним для роботи з обраною для проведення відеоконференції Системою.

У разі, якщо учасник не має електронного підпису (або Система не дозволяє реєстрацію з використанням електронного підпису), то він повинен попередньо зареєструватись в Системі з використанням логіну та паролю чи за допомогою інших передбачених обраною Системою засобів реєстрації. При цьому, в своїй заяві про участь у судовому засіданні, поданій відповідно до пункту 3 цього розділу, учасник справи повинен вказати про наявність або відсутність у нього електронного підпису.

Попередити учасників справи, що відповідно до ч. 6 ст. 10 КАС України, трансляція судового засідання здійснюється з дозволу суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - http://adm.od.court.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Головуючий суддя Потоцька Н.В.