Справа № 380/12505/21
Суддя: Гулик Андрій Григорович
Дата ухвалення: 2022-06-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 червня 2022 року справа №380/12505/21

зал судових засідань №11

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Гулика А.Г.,

за участю:

секретаря судового засідання Лєбєдєва Д.Ю.,

представника позивача Федоровича Т.О.,

представника відповідача Охотник О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Львові у режимі відеоконференції у порядку загального позовного провадження справу за позовом комунального некомерційного підприємства Львівське територіальне медичне об`єднання Багатопрофільна клінічна лікарня інтенсивних методів лікування та швидкої медичної допомоги до Східного офісу Держаудитслужби, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача приватне підприємство Західспецбудтранс-7 про визнання протиправним і скасування висновку

в с т а н о в и в:

І. Стислий виклад позицій учасників справи

до Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява комунального некомерційного підприємства Клінічна лікарня швидкої медичної допомоги м.Львова , місце проживання: 79059, м.Львів, вул.Миколайчука, 9 до Східного офісу Держаудитслужби , місцезнаходження: 49101, м.Дніпро, вул.Антоновича Володимира, 22, корпус, 2 в якій позивач просить визнати протиправним та скасувати висновок Східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі UA-2020-12-22-015750-с.

Позовні вимоги обґрунтовані протиправністю висновку Східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі UA-2020-12-22-015750-с, а саме тендеру на закупівлю «Капітальний ремонт відділення анестезіології та інтенсивної терапії КНП «Клінічна лікарня швидкої медичної допомоги м.Львова» на вул.І.Миколайчука, 9» (ДК: 021:2015:45451000-7 Капітальний ремонт і реставрація), оголошеного у системі Prozorro 22.12.2022. Позивач спростовує твердження відповідача про ненадання відповіді на запит в системі Prozorro від 01.07.2021. Вказує, що аргументована відповідь на запит оприлюднена в системі 05.07.2021.

Також наголошує на належності оформлення усієї тендерної документації, зокрема проєкту договору з переможцем аукціону приватним підприємством Західспецбудтранс-7 (далі - ПП Західспецбудтранс-7). Зазначає, що тендерна документація замовника не містила жодних вимог щодо відповідності матеріально-технічної бази відомостям у локальних кошторисах, підсумкових відомостях ресурсів та розрахунках вартості інформації. Таким чином, при розгляді тендерної пропозиції ПП Західспецбудтранс-7 позивач діяв правомірно, а тому у нього відсутні підстави для припинення зобов`язань за договором з вказаним контрагентом.

01.09.2021 до суду від представника надійшов відзив, у якому останній проти позову заперечив повністю. Відзив обґрунтований тим, що за результатами проведеного моніторингу встановлено порушення позивачем вимог Закону України «Про публічні закупівлі», а саме: замовник не оприлюднив обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розмір бюджетного призначення очікуваної вартості предмета закупівлі; замовник не відхилив тендерну пропозицію через невідповідність вимог учасника відповідно до законодавства. Представник відповідача спростовує доводи позивача щодо належного надання 05.07.2021 аргументованої відповіді на запит контролюючого органу. Зазначає, що розробка офіційного сайту установи не звільняє позивача від обов`язку оприлюднення обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розмір бюджетного призначення очікуваної вартості предмета закупівлі, оскільки таке опублікування може бути здійснене також на офіційному веб-сайті головного розпорядника бюджетних коштів, суб`єкта управління об`єктами державної власності, що здійснює функції з управління суб`єктом господарювання державного сектору економіки.

Також представник відповідача звертає увагу на те, що учасником-переможцем у складі тендерної пропозиції надано проєкт договору, в якому у пункті 16.1 розділу 16 «Додатки до договору» включений не передбачений проєктом договору додаток 3 «План фінансування робіт». Таким чином, тендерна пропозиція ПП Західспецбудтранс-7 не відповідає вимогам пункту 16.1 розділу 16 Додатку 5 тендерної документації.

Крім того, ПП Західспецбудтранс-7 включив до вартості робіт (послуг) фен для зварювання поліетиленових листів, наявність якого документально не підтверджена, що призведе до завищення вартості робіт (послуг) за предметом закупівлі.

З урахуванням встановлених за результатами моніторингу порушень відповідач правомірно зобов`язав позивача здійснити заходи щодо припинення зобов`язань за договором від 02.02.2021 №43 з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом 5 робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані за печення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору правом на подання до суду пояснень по суті спору не скористалась.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав. Просив суд позов задовольнити повністю.

У судовому засіданні представник відповідача проти задоволення позовних вимог заперечила. Просила суд відмовити у задоволенні позову повністю.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, явку представника в судове засідання не забезпечила, належним чином повідомлена про дату, час і місце його проведення. Клопотань, пов`язаних із розглядом справи до суду не надходило.

ІІ. Рух справи

Ухвалою від 02.08.2021 суддя прийняв позовну заяву до розгляду, відкрив провадження у справі, а також залучив до участі у розгляді справи третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача приватне підприємство Західспецбудтранс-7.

Ухвалою від 04.10.2021 суд постановив проводити підготовче засідання у режимі відеоконференції.

Ухвалою від 01.12.2021 суд закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті.

Ухвалою від 15.02.2022 суд допустив заміну позивача у справі комунального некомерційного підприємства Клінічна лікарня швидкої медичної допомоги м.Львова його правонаступником комунальним некомерційним підприємством Львівське територіальне медичне об`єднання Багатопрофільна клінічна лікарня інтенсивних методів лікування та швидкої медичної допомоги.

Заходи забезпечення позову та доказів, у тому числі шляхом їх витребування, не вживались.

ІІІ. Фактичні обставини справи

Згідно з пунктом 1 Статуту комунального некомерційного підприємства «Клінічна лікарня швидкої медичної допомоги м.Львова», затвердженого наказом управління охорони здоров`я Департаменту гуманітарної політики Львівської міської ради №157 від 17.05.2021, позивач є лікарняним закладом охорони здоров`я комунальним унітарним некомерційним підприємством, яке надає послуги первинної, вторинної/спеціалізованої медичної допомоги будь-яким особам у порядку на умовах, встановлених законодавством України та Статутом.

Позивач у системі електронних торгів Prozorro 22.12.2020 оголосив тендер на закупівлю «Капітальний ремонт відділення анестезіології та інтенсивної терапії КНП «Клінічна лікарня швидкої медичної допомоги м.Львова» на вул.І.Миколайчука, 9» (ДК: 021:2015:45451000-7 Капітальний ремонт і реставрація).

За результатами аукціону, який відбувся 13.01.2021 переможцем визначено ПП «Західспецбудтранс-7».

02.02.2021 між позивачем та ПП «Західспецбудтранс-7» укладено договір про закупівлю (на закупівлю робіт) від 02.02.2021 №43.

На підставі наказу від 17.06.2021 №317 Східний офіс Держаудитслужби провів моніторинг процедури закупівлі UA-2020-12-22-015750-с, здійсненої комунальним некомерційним підприємством «Клінічна лікарня швидкої медичної допомоги м.Львова» на вул.І.Миколайчука, 9. Предмет закупівлі : «Капітальний ремонт відділення анестезіології та інтенсивної терапії КНП «Клінічна лікарня швидкої медичної допомоги м.Львова» на вул.І.Миколайчука, 9» (ДК: 021:2015:45451000-7 Капітальний ремонт і реставрація).

За результатами моніторингу складено Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-12-22-015750-с від 14.07.2021 №275 (далі Висновок моніторингу, оскаржений висновок). Моніторинг тривав з 22.06.2021 по 14.07.2021.

Розділом 2 констатуючої частини Висновку моніторингу встановлено порушення вимог:

- частини 5 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», що полягає в несвоєчасності надання інформації та документів у випадках, передбачених вказаним Законом (замовник не оприлюднив обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розмір бюджетного призначення очікуваної вартості предмета закупівлі);

- абзацу 3 пункту 1, абзацу 2 пункту 2 частини 1 статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі» щодо розгляду тендерної пропозиції ПП «Західспецбудтранс-7» (замовник не відхилив тендерну пропозицію через невідповідність вимог учасника відповідно до законодавства).

У пункті 3 Розділу ІІ "Констатуюча частина" Висновку моніторингу з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2, 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» відповідач зобов`язав позивача здійснити заходи щодо припинення зобов`язань за договором від 02.02.2021 №43 з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом 5 робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.

Вважаючи вказаний висновок Східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі UA-2020-12-22-015750-с протиправним, позивач звернувся до суду з відповідним позовом.

IV. Позиція суду

Вирішуючи спір по суті, суд виходив з наступного.

Частиною 2 статті 19 Конституції України від 28.06.1991 №254к/96-ВР визначено обов`язок органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Указана норма основного закону означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

На підставі означає, що суб`єкт владних повноважень: повинен бути утвореним у порядку, визначеному Конституцією та законами України; зобов`язаний діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним.

У межах повноважень означає, що суб`єкт владних повноважень повинен приймати рішення та вчиняти дії відповідно до встановлених законом повноважень,не перевищуючи їх.

У спосіб означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний дотримуватися встановленої законом процедури і форми прийняття рішення або вчинення дії і повинен обирати лише визначені законом засоби.

Перевіряючи оскаржене рішення на предмет відповідності критеріям правомірності, суд зазначає наступне.

Суд здійснює перевірку юридичної та фактичної обґрунтованості мотивів, покладених суб`єктом владних повноважень в основу оскаржених рішень крізь призму положень частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі -КАС України), яка визначає, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема, з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку, суд вважає, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Аналізуючи оскаржене рішення, суд вказує, що принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень, відповідно до частини другої статті 2 КАС України, має на увазі, що рішення повинно бути прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

Європейський Суд з прав людини у рішенні у справі Суомінен проти Фінляндії (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 01.07.2003 вказав, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

У рішенні від 10.02.2010 у справі Серявін та інші проти України Європейський суд з прав людини вказав, що у рішеннях суддів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Отже, рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: взяти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.

Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб, тощо.

При цьому, суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями та неперевіреними фактами, а не конкретними обставинами. Так само недопустимо надавати значення обставинам, які насправді не стосуються справи. Несприятливе для особи рішення повинно бути вмотивованим.

Разом з тим, приймаючи рішення або вчиняючи дію, суб`єкт владних повноважень не може ставати на сторону будь-якої з осіб та не може виявляти себе заінтересованою стороною у справі, виходячи з будь-якого нелегітимного інтересу, тобто інтересу, який не випливає із завдань цього суб`єкта, визначених законом.

При цьому, прийняття рішення, вчинення (не вчинення) дії вимагає від суб`єкта владних повноважень діяти добросовісно, тобто з щирим наміром щодо реалізації владних повноважень та досягнення поставлених цілей і справедливих результатів, з відданістю визначеним законом меті та завданням діяльності, передбачувано, без корисливих прагнень досягти персональної вигоди, привілеїв або переваг через прийняття рішення та вчинення дії.

Таким чином, висновки та рішення суб`єкта владних повноважень можуть ґрунтуватися виключно на належних, достатніх, а також тих доказах, які одержані з дотриманням закону.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади установлює Закон України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII (далі - Закон України № 922-VIII), пунктом 11 частини першої статті 1 Закону України №922-VIII визначено, що моніторингом закупівлі є аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель на всіх стадіях закупівлі з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Порядок здійснення моніторингу процедур публічних закупівель врегульовано положеннями статті 8 Закону України №922-VIII. Моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи. Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Згідно з частиною 6 статті 8 Закону України №922-VIII за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються, в тому числі, опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель (пункти 4, 5 частини 7 статті 8 Закону України №922-VIII).

Суд зазначає, що висновок, складений за наслідками моніторингу закупівель є ненормативним індивідуально-правовим актом, оскільки його виконання має безпосередній вплив на права і обов`язки позивача, а також права та обов`язки переможця конкурсу у сфері публічних закупівель.

В свою чергу, оскільки висновок про результати моніторингу закупівлі є індивідуально-правовим актом, він повинен відповідати вимогам, встановленим статтею 2 КАС України.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.

Частинами восьмою, одинадцятою статті 8 Закону №922-VIII установлено, що замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку. Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

У разі підтвердження органом державного фінансового контролю факту усунення замовником порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, про що цей орган зазначає в електронній системі закупівель протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення замовником відповідної інформації в електронній системі закупівель, службова (посадова) особа замовника та/або уповноважена особа замовника не притягається до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері закупівель з порушень, що були усунуті замовником відповідно до висновку.

У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.

Якщо замовник не усунув визначене у висновку порушення, що призвело до невиконання ним вимог, передбачених цим Законом, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю після закінчення строку на оскарження до суду, визначеного у частині десятій цієї статті, за результатами моніторингу вчиняє дії щодо притягнення до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері публічних закупівель.

Наведене дає підстави для висновку про те, що вимоги, визначені у висновку органу державного фінансового контролю, є обов`язковими до виконання замовником. Невиконання цих вимог є підставою для притягнення до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Проте у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, останній має право оскаржити його до суду.

Форму висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та порядок його заповнення, затверджено наказом Міністерства фінансів України від 08 вересня 2020року №552 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 01 жовтня 2020 року за №958/35241; далі Порядок №552).

У розділі ІІІ Порядку №552 визначено, що у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель констатуюча частина висновку має містити опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу процедури закупівлі, із зазначенням: структурної одиниці нормативно-правового акта, норми якої порушено, його виду, найменування суб`єкта нормотворення, дати прийняття та його реєстраційного індексу (крім законів), заголовка, а в разі відсилання до зареєстрованого нормативно-правового акта - також дати і номера його державної реєстрації в Міністерстві юстиції України. Під час зазначення структурної одиниці закону зазначається лише її заголовок (крім законів про внесення змін); найменування та реквізитів документів, на підставі яких зроблено висновок про наявність порушення (у разі потреби також деталізуються суть та обставини допущення порушення).

У пункті 3 розділу ІІІ Порядку №552 також зазначається, що у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

Констатуюча частина спірного висновку містить посилання на порушення позивачем вимог частини 5 статті 8 Закону №922-VIII (замовник не оприлюднив обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розмір бюджетного призначення очікуваної вартості предмета закупівлі).

За приписами частини 5 статті 8 Закону України №922-VIII протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.

01.07.2021 відповідач направив позивачу запит про надання пояснень.

У відповідь на вказаний запит позивач 05.07.2021 зазначив: «на даний момент відділом супроводу програмного забезпечення КНП «КЛШМД м Львова» здійснюється розробка офіційного сайту установи, відповідно до якого буде оприлюднюватися інформація в подальшому».

Суд встановив, що позивачем у річному плані закупівель на 2021 рік заплановано закупівлю робіт «Капітальний ремонт відділення анестезіології та інтенсивної терапії КНП «Клінічна лікарня швидкої медичної допомоги м.Львова» на вул.І.Миколайчука, 9» (ДК: 021:2015:45451000-7 Капітальний ремонт і реставрація), джерелом фінансування яких є кошти Національної служби здоров`я України.

Відповідно до пунктів 2, 3 Порядку використання коштів, передбачених у державному бюджеті на реалізацію програми державних гарантій медичного обслуговування населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1086 від 24.12.2019 (далі Порядок №1086), головним розпорядником бюджетних коштів є Міністерство охорони здоров`я України. Розпорядником бюджетних коштів нижчого рівня та відповідальним виконавцем бюджетної програми є Національна служба здоров`я України.

Пунктом 41 постанови Кабінету Міністрів України «Про ефективне використання державних коштів» від 11.10.2016 №710 передбачено, що головним розпорядникам бюджетних коштів (розпорядникам бюджетних коштів нижчого рівня), суб`єктам господарювання державного сектору економіки з метою прозорого, ефективного та раціонального використання коштів необхідно забезпечити:

- обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі;

- оприлюднення обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі шляхом розміщення на власному веб-сайті (або на офіційному веб-сайті головного розпорядника бюджетних коштів, суб`єкта управління об`єктами державної власності, що здійснює функції з управління суб`єктом господарювання державного сектору економіки) протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення оголошення про проведення конкурентної процедури закупівель або повідомлення про намір укласти договір про закупівлю за результатами переговорної процедури закупівель.

З аналізу вказаних нормативних положень вбачається, що оприлюднення запитуваної відповідачем інформації можливе не лише на офіційному веб-сайті позивача, а також на офіційному веб-сайті головного розпорядника бюджетних коштів.

Відтак, суд відхиляє доводи позивача про те, що розробка його офіційного веб-сайту може розцінюватися як поважна причина для не оприлюднення обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розмір бюджетного призначення очікуваної вартості предмета закупівлі.

Суд зазначає, що позивач не надав доказів оприлюднення обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розмір бюджетного призначення очікуваної вартості предмета закупівлі, відтак висновки моніторингу в частині порушення позивачем вимог частини 5 статті 8 Закону №922-VIII є обґрунтованими та підставними.

Констатуюча частина спірного висновку містить посилання на порушення позивачем вимог абзацу 3 пункту 1, абзацу 2 пункту 2 частини 1 статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі» щодо розгляду тендерної пропозиції ПП «Західспецбудтранс-7» (замовник не відхилив тендерну пропозицію через невідповідність вимог учасника відповідно до законодавства).

Згідно з пунктами 31, 32 частини 1 статті 1 Закону України №922-VIII тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель; тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.

Частиною 3 статті 22 Закону України №922-VIII передбачено, що тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.

Аналізом тендерної пропозиції ПП «Західспецбудтранс-7» встановлено, що замовник в пункті 3 розділу 6 тендерної документації зазначив, що проєкт договору подається в окремому файлі та запропоновано наведений у додатку 5 до вказаної документації.

Учасник-переможець ПП «Західспецбудтранс-7» в складі тендерної пропозиції надав проєкт договору, в якому в пункті 16.1 розділу 16 «Додатки до договору» включений не передбачений проєктом договору додаток 3 «План фінансування робіт». Таким чином, тендерна пропозиція ПП Західспецбудтранс-7 не відповідає вимогам пункту 16.1 розділу 16 Додатку 5 тендерної документації.

Суд також встановив, що для підтвердження наявності обладнання та матеріально-технічної бази учасник-переможець ПП «Західспецбудтранс-7» завантажив документ «Підсумкова відомість ресурсів», в якому з-поміж іншого вказано фен для зварювання поліетиленових листів (п.18 розділу ІІІ). Проте, вказаний фен відсутній у довідці про наявність обладнання та матеріально-технічної бази від 11.01.2021 №01-30/2021.

З урахуванням викладеного, тендерна пропозиція ПП «Західспецбудтранс-7» не відповідає умовам пункту 6 розділу 3 тендерної документації.

Абзацом 3 пункту 1 частини 1 статті 31 Закону України №922-VIII передбачено обов`язок замовника відхилити тендерну пропозицію, що не відповідає вимогам статті 22

Таким чином, у ході розгляду справи підтверджено порушення позивачем вимог Закону №922-VIII, зафіксовані у Висновку моніторингу.

Водночас, щодо пункту 3 Розділу ІІ "Констатуюча частина" оскарженого висновку про результати моніторингу, зокрема, в частині зобов`язання позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень, зокрема, шляхом розірвання договору від 02.02.2021 №43, суд зазначає таке.

Відповідно до пунктів 7, 8, 10, 13 статті 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» органу державного фінансового контролю надається право пред`являти підконтрольним суб`єктам обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства (пункт 7 частини першої статті 10), порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства, у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами, без установлених законом підстав та з порушенням законодавства (пункт 8 частини першої статті 10), звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів (пункт 10 частини першої статті 10), при виявленні збитків, завданих державі чи підприємству, установі, організації, що контролюється, визначати їх розмір у встановленому законодавством порядку (пункт 13 частини першої статті 10).

Проте ні вказаним Законом, ні іншим нормативно-правовим актом безпосередньо не встановлено право органів фінансового контролю вимагати розірвання договорів.

Відповідно до статті 651 Цивільного кодексу України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим.

Отже, комплексний аналіз норм чинного законодавства свідчить, що замовник не може в односторонньому порядку розірвати договір, якщо таке право не обумовлено у самому договорі. Альтернативою може бути розірвання договору за рішенням суду. Водночас ані моніторинг, ані вимога аудиторів за результатами перевірки чи ревізії не є підставою для розірвання договорів.

Втручання органу державного фінансового контролю в публічні закупівлі є виправданим в разі, якщо виявлене порушення має негативний вплив для бюджету (зайве витрачання бюджетних коштів). В той же час відповідні дії замовника неодмінно повинні утворювати порушення одного з основних принципів здійснення державних закупівель, визначеного статтею 5 Закону України №922-VIII, а саме недискримінація учасників.

Суд зазначає, що у висновку про результати моніторингу закупівлі не встановлено неефективне, незаконне, нецільове використання бюджетних коштів, що, у свою чергу, не узгоджується із вимогою відповідача про розірвання укладеного за результатами публічної закупівлі договору з повноваженнями органу державного фінансового контролю, визначеними статею 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні».

Вирішуючи спір, суд відповідно до приписів частини п`ятої статті 242 КАС України враховує висновки щодо застосування норм права, викладені у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 21.01.2021 у справі №120/1297/20-а.

Суд, застосовуючи висновки, викладені у вказаній постанові Верховного Суду, до обставин цієї справи, вважає за необхідне при вирішенні спору виходити з принципу пропорційності як одного з елементів верховенства права та враховувати співмірність наслідків реагування тим порушенням, які виявлені, та ризиків, які вони утворюють, а також дотримання справедливого балансу між інтересами суб`єктів господарювання, безпосередніх отримувачів придбаних послуг і публічними інтересами.

За обставин, які склалися на момент вирішення спору, ступінь вини або недбалості з боку замовника чи учасника або, принаймні, відношення між поведінкою осіб та правопорушенням може бути враховано для того, щоб оцінити, чи було зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пропорційним.

Станом на день складання оскарженого висновку 14.07.2021 договір від 02.02.2021 №43 про закупівлю робіт, укладений між позивачем (замовник) та ПП «Західспецбудтранс-7» (підрядник), є чинним, фінансується та виконується. Строк дії договору встановлено до 31.12.2021 включно і він діє до повного виконання сторонами своїх зобов`язань.

Позивач стверджує про неможливість розірвання в односторонньому порядку договору з ПП «Західспецбудтранс-7» від 02.02.2021 №43 про закупівлю робіт, який виконується без порушення його умов, у зв`язку із відсутністю визначених положеннями Цивільного та Господарського кодексів України та самим договором підстав для розірвання договору.

Такий договір не скасований, окрім того, частина його вже виконана, що підтверджується довідками про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за березень, травень, серпень, жовтень, листопад 2021 року, а тому вимога відповідача про усунення виявлених під час проведення моніторингу закупівлі недоліків шляхом розірвання укладеного договору, призведе до порушення прав та інтересів третьої особи - ПП «Західспецбудтранс-7» та матиме негативні наслідки як для репутації позивача, так і завдасть матеріальної шкоди державі, що є непропорційним у співвідношенні з виявленими недоліками.

Вказане відповідає висновку Верховного Суду, викладеному зокрема у постанові від 21.01.2021 у справі № 120/1297/20-а.

Норми статей 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», на які посилається відповідач у висновку, ні інші нормативно-правові акти безпосередньо не встановлюють ні повноважень органів фінансового контролю спонукати суб`єктів господарювання до розірвання господарського договору, ні право таких органів вимагати розглядати питання щодо припинення зобов`язань за господарськими договорами.

Також, нормами Закону України № 922-VIII не передбачено відміну торгів замовником, визнання їх такими, що не відбулися, чи розірвання договору про закупівлю замовником в односторонньому порядку за вимогою органу державного фінансового контролю після укладення такого договору.

Враховуючи наведене, суд вважає, що зазначені у висновку порушення мають формальний характер, і вимоги, викладені у ньому не сприяють реалізації основної мети Закону, а саме: забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції, при тому, що жодні негативні наслідки для бюджету не настали, не встановлено неефективного, незаконного, нецільового використання бюджетних коштів, зловживань з боку учасників торгів тощо.

З урахуванням встановлених обставин справи та наведених норм чинного законодавства України, суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог шляхом визнання протиправним та скасування пункту 3 Розділу ІІ "Констатуюча частина" Висновку Східного офісу Держаудитслужби від 14.07.2021 №275 про результати моніторингу закупівлі UA-2020-12-22-015750-с в частині зобов`язання здійснення заходів щодо усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель, та про відмову у задоволенні решти позовних вимог (оскільки, викладені у констатуючій частині висновку порушення Закону України №922-VIII знайшли підтвердження під час розгляду справи).

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України та частини третьої статті 2 КАС України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з вимогами статті 78 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку, що позов необхідно задовольнити частково.

Відповідно до статті 139 КАС України на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача необхідно стягнути судовий збір пропорційно задоволеним позовним вимогам у розмірі 1135грн.

Керуючись статтями 6, 9, 73-76, 242, 244, 245 КАС України, суд

в и р і ш и в:

позов задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати пункт 3 Розділу ІІ Висновку Східного офісу Держаудитслужби від 14.07.2021 №275 про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-12-22-015750-с.

У задоволенні решти позовних вимог відмовити повністю.

Стягнути з Східного офісу Держаудитслужби , місцезнаходження: 49101, м.Дніпро, вул.Антоновича Володимира, 22, корпус, 2 за рахунок бюджетних асигнувань на користь комунального некомерційного підприємства Львівське територіальне медичне об`єднання Багатопрофільна клінічна лікарня інтенсивних методів лікування та швидкої медичної допомоги , місцезнаходження: 79059, Львівська область, Львів, вул. І.Миколайчука, 9 судовий збір у сумі 1135 (одна тисяча сто тридцять п`ять) грн. 00 коп.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого Кодексом адміністративного судочинства України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Львівський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення суду.

Повне рішення суду складене 04 липня 2022 року.

Суддя А.Г. Гулик