Справа № 260/8216/21
Суддя: Калинич Я.М.
Дата ухвалення: 2022-06-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

27 червня 2022 року м. Ужгород№ 260/8216/21
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді - Калинич Я.М.

при секретарі судового засідання - Ковач Є.М.

за участю:

позивач: не з`явився,

представник відповідача: не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Ужгородської міської ради про визнання протиправним та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі позивач, ОСОБА_1 ) через свого представника - адвоката Олійника Романа Богдановича, звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Виконавчого комітету Ужгородської міської ради (далі відповідач, виконавчий комітет), в якому просить суд визнати протиправним та скасувати рішення Виконавчого комітету Ужгородської міської ради №512 від 10 листопада 2021 р. «Про скасування будівельного паспорта забудови земельної ділянки та повідомлення про початок будівельних робіт по АДРЕСА_1 .

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що у травні 2021 року Управлінням містобудування та архітектури Ужгородської міської ради позивачеві було видано будівельний паспорт №102/03-02/21 від 26.05.2021 року (реєстраційний номер ЄДЕССБ BP01: НОМЕР_1 ) на будівництво індивідуального житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 , а 29 червня 2021 року, позивачем було зареєстроване повідомлення про початок виконання будівельних робіт, № ЗК76.

Рішенням Виконавчого комітету Ужгородської міської ради №512 від 10 листопада 2021 р. було скасовано будівельний паспорт забудови земельної ділянки та повідомлення про початок будівельних робіт по АДРЕСА_1 . Позивач вважає, що таке рішення є протиправним з огляду на те, що орган місцевого самоврядування не наділений повноваженнями скасовувати будівельні паспорти, а право на початок виконання будівельних робіт набуте на підставі поданого повідомлення може бути припинене лише в судовому порядку. Крім того, позивач посилається на те, що рішення про видачу будівельного паспорта є ненормативним актом, який вичерпав свою дію внаслідок його виконання (момент реєстрації повідомлення про початок будівельних робіт), а отже таке рішення вже не може бути змінено або скасовано органом, який його прийняв.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 04 січня 2022 року відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального позовного провадження.

Відповідачем було подано відзив на позовну заяву (вх. №2777/22, 31.01.2022 р.). У відзиві відповідач заперечує проти позовних вимог та просить відмовити у задоволенні такого. Зазначає, що враховуючи планувальні обмеження, визначені науково-проєктною документацією «Історико-архітектурний опорний план м. Ужгород Закарпатської області з визначенням меж і режимів використання зон охорони пам`яток та історичних ареалів», затвердженої наказом Міністерства культури України № 3 від 06.01.2016 року, реагуючи на численні скарги мешканців житлових будинків АДРЕСА_1 та АДРЕСА_1 щодо аварійної ситуації, спричиненої діями забудовника гр. ОСОБА_1 , а також у зв`язку з невиконанням забудовником вимог, прописаних у будівельному паспорті щодо необхідності погодження містобудівного та архітектурного проектного рішення об`єкта будівництва на АДРЕСА_1 в управлінні містобудування та архітектури Ужгородської міської ради та з органом охорони культурної спадщини Закарпатської ОДА, беручи до уваги протокол № 12 засідання архітектурно-містобудівної ради при управлінні містобудування та архітектури Ужгородської міської ради від 25.10.2021 року, відповідач вирішив скасувати Паспорт і Повідомлення, які видані ОСОБА_1 , підпорядкованими йому виконавчими органами ради. Відповідач переконаний про наявність у нього повноважень скасовувати Паспорт та Повідомлення щодо забудови земельної ділянки за адресою АДРЕСА_1 , оформлених для ОСОБА_1 , з метою зупинення будівництва об`єкта містобудування.

Представником позивача було подано відповідь на відзив (вх. №5255/22, 22.02.2022 р.). У відповіді на відзив позивач зазначає, що відповідачем не спростовані доводи позивача наведені у позовній заяві. Просить суд задовольнити позов у повному обсязі.

Ухвалою суду від 18 травня 2022 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Позивач в судове засідання не з`явився, проте подав до суду заяву про розгляд справи без його участі. Позовні вимоги підтримує та просить такі задовольнити.

Відповідач явку свого представника в судове засідання не забезпечив, проте подав до суду заяву про розгляд справи без його участі у зв`язку із занятістю у іншій справі. Проти задоволення позову заперечив.

У відповідності до статті 205 частини 1, 3 пункту 1 КАС України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі, зокрема, неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

На виконання вимог ч. 13 ст. 10 та ч. 1 ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України суд під час судового розгляду адміністративної справи здійснює повне фіксування судового засідання за допомогою відео- та (або) звукозаписувального технічного засобу в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється (ч. 4 ст. 229 КАС України).

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що позивач є власником земельної ділянки площею 0,0358 га, кадастровий номер :01:002:0140, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

У травні 2021 року Управлінням містобудування та архітектури Ужгородської міської ради Позивачеві було видано будівельний паспорт №102/03-02/21 від 26.05.2021 року (реєстраційний номер ЄДЕССБ BP01: НОМЕР_1 ) на будівництво індивідуального житлового будинку за адресою АДРЕСА_2 (станом на 01.01.2021), АДРЕСА_1 , на земельній ділянці з кадастровим номером: :01:002:0140.

29 червня 2021 року, позивачем було зареєстроване повідомлення про початок виконання будівельних робіт, № ЗК76 за адресою АДРЕСА_1 , і розпочато будівництво будинку.

Рішенням Виконавчого комітету Ужгородської міської ради №512 від 10 листопада 2021 р. «Про скасування будівельного паспорта забудови земельної ділянки та повідомлення про початок будівельних робіт по АДРЕСА_1 було скасовано будівельний паспорт забудови земельної ділянки та повідомлення про початок будівельних робіт по АДРЕСА_1 .

При цьому, як випливає із преамбули вищевказаного рішення, підставою для прийняття даного рішення стали скарги мешканців житлових будинків АДРЕСА_1 та АДРЕСА_1 щодо аварійної ситуації, спричиненої діями забудовника гр. ОСОБА_1 , а також невиконання забудовником вимог, прописаних у будівельному паспорті щодо необхідності погодження містобудівного та архітектурного проектного рішення об`єкта будівництва на АДРЕСА_1 в управлінні містобудування та архітектури Ужгородської міської ради та з органом охорони культурної спадщини Закарпатської ОДА.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наступне.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності регулюються Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038-VI від 17 лютого 2011 року (далі Закон №3038).

Закон №3038 є спеціальним нормативно-правовим актом у сфері регулювання містобудівної діяльності.

Відповідно до ч. 1 ст. 27 Закону №3038, забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт). Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 500 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки. Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів.

Відповідно до ч. 2 ст. 27 Закону №3038, проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об`єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника.

Відповідно до ч. 4 ст. 27 Закону №3038, порядок видачі будівельного паспорта визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Відповідно до п. 1.1 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 05.07.2011 р. № 103 (далі Порядок №103), цей Порядок розроблений відповідно до статті 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» і призначений для використання уповноваженими органами містобудування та архітектури та іншими суб`єктами містобудування при вирішенні питань забудови присадибних, дачних і садових земельних ділянок.

Відповідно до п. 2.9. Порядку №103, До складу будівельного паспорта входять:

- пакет документів, наданий замовником відповідно до пунктів 2.1, 2.2 цього розділу;

- схема забудови земельної ділянки, наведена у додатку 3 до цього Порядку;

- пам`ятка замовнику індивідуального будівництва.

Відповідно до п. 2.16. Порядку № 103, після направлення замовником відповідно до статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідних органів Держархбудінспекції будівельний паспорт є підставою для виконання будівельних робіт.

Отже, право на виконання будівельних робіт за будівельним паспортом реалізується після подання повідомлення про початок будівельних робіт.

При цьому, ні Законом №3038, ні Порядком № 103, ні будь-яким іншим нормативно-правовим актом не передбачено положень щодо скасування (анулювання) раніше виданих будівельних паспортів.

Так само і аналіз норм Закону України «Про місцеве самоврядування» від 21 травня 1997 року №280/97-ВР (далі Закон №280/97) дає підстави для висновку, що орган місцевого самоврядування не наділений повноваженнями скасовувати будівельні паспорти.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Враховуючи вищевказане, суд приходить до висновку, що відповідач не мав права приймати рішення про скасування будівельного паспорта №102/03-02/21 від 26.05.2021 року (реєстраційний номер ЄДЕССБ BP01: НОМЕР_1 ) виданого позивачеві.

Крім того, суд звертає увагу на те, що відповідач, обґрунтовуючи прийняття оспорюваного рішення, посилається на скарги сусідів та не виконання позивачем вимог будівельного паспорта. Тобто на обставини, що мали місце уже після видачі будівельного паспорта. Водночас, на жодні обставини невідповідності законодавству документів, що стали підставою для видачі будівельного паспорта відповідач, або порушення процедури отримання будівельного паспорта, відповідач в оскаржуваному рішенні не посилається.

Суд погоджується з твердженням відповідача, що положеннями п.3 ч.2 ст.52 Закону №280/97 виконавчому комітету ради надано право змінювати або скасовувати акти підпорядкованих йому відділів, управлінь, інших виконавчих органів ради, а також їх посадових осіб.

Разом з тим, органи місцевого самоврядування не можуть скасовувати свої попередні рішення, вносити до них зміни, якщо відповідно до приписів цих рішень виникли правовідносини, пов`язані з реалізацією певних суб`єктивних прав та охоронюваних законом інтересів, і суб`єкти цих правовідносин заперечують проти їх зміни чи припинення.

Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 23 травня 2018 року, що ухвалена у справі № 296/9690/15-а, від 06 березня 2019 року, що ухвалена у справі № 2340/2921/18, від 24 липня 2019 року, що ухвалена у справі № 182/2428/16-а (2-а/0182/102/2016), від 21 серпня 2019 року, що ухвалена у справі № 461/560/14-а.

Відповідно до ч.5 ст.242 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Суд зазначає, що у даній справі, на підставі будівельного паспорта у позивача на час прийняття оскарженого рішення вже виникли правовідносини, пов`язані з реалізацією певних суб`єктивних прав та охоронюваних законом інтересів та позивач заперечує проти зміни чи припинення таких правовідносин.

Що стосується законності рішення Виконкому №512 від 10.11.2021 р. в частині скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 34 Закону №3038, замовник має право виконувати будівельні роботи після: 1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта.

Відповідно до ч. 1 ст. 36 Закону №3038, право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Відповідно до ч. 2 ст. 36 Закону №3038, виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється. Отримання замовником інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт, крім направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до частини першої цієї статті, не вимагається.

Відповідно до ч. 7 ст. 36 Закону №3038, право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути припинено відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі:

1) подання замовником заяви про припинення права, набутого на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт;

2) отримання відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником;

3) на підставі судового рішення, що набрало законної сили.

З вищевказаного випливає, що чинне законодавство взагалі не передбачає такого поняття як «скасування повідомлення про початок будівельних робіт», а лише передбачає, що право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути припинено. Але при цьому перелік підстав для припинення права на початок виконання будівельних робіт є вичерпним, і серед них немає рішень органів місцевого самоврядування.

Частина 7 ст. 36 Закону №3038, у попередній редакції передбачала, що право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі, зокрема, встановлення під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об`єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об`єкта, вимогам будівельних норм, стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Однак, таке право органи державного архітектурно-будівельного контролю, починаючи з 01.06.2020 року, втратили на підставі Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення порядку надання адміністративних послуг у сфері будівництва та створення Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва» від 17.10.2019 р. № 199-IX.

А це в свою чергу означає, що згідно чинного законодавства, яке регулює містобудівну діяльність, у відповідача відсутнє право і компетенція на скасування повідомлення про початок будівельних робіт, а, в свою, чергу право на початок виконання будівельних робіт набуте на підставі поданого повідомлення може бути припинене лише в судовому порядку.

Зокрема, відповідно до ч. 2 ст. 39-1 Закону №3038, у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду звертається до суду із позовом про скасування реєстрації такої декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.

Враховуючи вищевказане, відповідач не мав права скасовувати повідомлення про початок виконання будівельних робіт № ЗК76 від 29.06.2021 р. щодо будівництва індивідуального житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 .

За таких обставин, суд не може вважати оскаржене рішення таким, що відповідає вимогам законності та обґрунтованості.

Враховуючи вищенаведене, суд приходить висновку, що рішення Виконавчого комітету Ужгородської міської ради №512 від 10 листопада 2021 р. «Про скасування будівельного паспорта забудови земельної ділянки та повідомлення про початок будівельних робіт по АДРЕСА_1 прийняте за відсутності законних підстав, у зв`язку з чим підлягає скасуванню як протиправне.

Таким чином, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України, доказів, наявних в матеріалах справи, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та вважає їх такими, що підлягають задоволенню.

У відповідності до ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст.78 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем не доведено правомірності оскарженого рішення, вимоги позову відповідають вимогам законодавства та встановленим в судовому засіданні обставинам справи, що підтверджені належними та допустимими доказами та, за наведених обставин, позов слід задовольнити в повному обсязі.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При розподілі судових витрат суд враховує, що позивачем сплачено судовий збір у розмірі 908,00 грн.

Таким чином, відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України, з Виконавчого комітету Ужгородської міської ради за рахунок його бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 слід стягнути судовий збір у розмірі 908,00 грн.

На підставі наведеного та керуючись ст. 139, 242-246, 250, 255, 295 КАС України, суд -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 ) до Виконавчого комітету Ужгородської міської ради (пл. Поштова, буд. 3, м. Ужгород, Закарпатська область, 88000, ) про визнання протиправним та скасування рішення - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Виконавчого комітету Ужгородської міської ради №512 від 10 листопада 2021 року «Про скасування будівельного паспорт та забудови земельної ділянки та повідомлення про початок будівельних робіт по АДРЕСА_1 .

Стягнути з Виконавчого комітету Ужгородської міської ради (пл. Поштова, буд. 3, м. Ужгород, Закарпатська область, 88000, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 ) сплачений судовий збір у розмірі 908 (дев`ятсот вісім гривень 00 коп.) грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення виготовлений та підписаний 06 липня 2022 року.

СуддяЯ. М. Калинич