Справа № 280/4309/21
Суддя: Дурасова Ю.В.
Дата ухвалення: 2022-06-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

22 червня 2022 року м. Дніпросправа № 280/4309/21

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Дурасової Ю.В. (доповідач),

суддів: Божко Л.А., Лукманової О.М.,

секретар судового засідання Новошицька О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі апеляційну скаргу Дніпровської митниці Держмитслужби, правонаступником якої є Запорізька митниця

на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 11.10.2021 року (головуючий суддя Лазаренко М.С.)

в адміністративній справі №280/4309/21 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ЄПК Україна" до відповідача Дніпровської митниці Держмитслужби, правонаступником якої є Запорізька митниця про визнання протиправним та скасування рішення та картки відмови,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю "ЄПК Україна", звернувся 28.05.2021 до Запорізького окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до відповідача Дніпровської митниці Держмитслужби, в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA110230/2021/000095/2 від 29.04.2021, прийняте відповідачем;

- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA110230/2021/00248 від 29.04.2021, прийняту відповідачем.

Позов обґрунтовано тим, що ТОВ «ЄПК Україна» надано всі передбачені чинним законодавством документи на підтвердження заявленої митної вартості імпортованого товару, а посилання митного органу на виявлені під час перевірки поданих документів розбіжності є безпідставними.

Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 11.10.2021 року позов задоволено:

- визнано протиправним та скасовано рішення про коригування митної вартості товарів №UA110230/2021/000095/2 від 29.04.2021, прийняте Дніпровською митницею Держмитслужби;

- визнано протиправною та скасовано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA110230/2021/00248 від 29.04.2021, прийняту Дніпровською митницею Держмитслужби.

Рішення суду мотивоване тим, що контролюючий орган не довів належними, достатніми та беззаперечними доказами, що надані декларантом документи в своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари та не дають можливість здійснити митне оформлене товару за визначеним декларантом основним методом - за ціною договору, відтак дійшов висновку, що оскаржуване рішення про коригування митної вартості товару є протиправним та таким, що підлягає скасуванню. Разом з цим, оскільки причини відмови, викладені в оскаржуваній картці відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, є аналогічними причинам, викладеним в рішенні про коригування митної вартості товарів, така картка також має протиправний характер та підлягає скасуванню.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідачем подано апеляційну скаргу, в якій відповідач просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким відмовити в задоволенні позовних вимог.

В обґрунтування апеляційної скарги, серед іншого, вказує, що в документах, поданих позивачем до митного оформлення на підтвердження заявленої митної вартості імпортованого товару, виявлено розбіжності, які мали вплив на правильність визначення митної вартості товару, у зв`язку з чим витребувано додаткові документи. Однак декларант відмовився від надання в повному обсязі документів, які підтверджують митну вартість. Враховуючи, що позивачем не підтверджено заявлену митну вартості імпортованого товару, підстави для оформлення товару за визначеною ним митною вартістю були відсутні, що зумовило прийняття митницею оскаржуваних рішень.

16.03.2022 Запорізькою митницею подано клопотання про заміну відповідача у справі Дніпровську митницю Держмитслужби на його правонаступника Запорізьку митницю.

В судове засідання учасники справи не з`явилися, про час і місце судового засідання повідомлені належним чином.

Розглянувши вказане клопотання про заміну відповідача правонаступником, колегія суддів апеляційної інстанції зазначає наступне.

Відповідно до ст. 52 КАС України, у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії судового процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником. Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.

Відповідно до постанови КМУ "Деякі питання територіальних органів Державної митної служби" від 30.09.2020 року №895 реорганізовано територіальні органи ДМС за переліком згідно з додатком, шляхом їх приєднання до Державної ситної служби (у тому числі Дніпровську митницю Держмитслужби) ().

03.12.2020 року утворено Запорізьку митницю, як відокремлений підрозділ Держмитслужби ().

Відповідно до структури Запорізької митниці входять п`ять митних постів, у тому числі митний пост "Мелітополь". Відповідно до гр. 3 оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товарів №UA110250/2021/000004/2 від 12.02.2021 року його прийнято підрозділом митого органу - митний пост "Мелітополь".

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів апеляційної інстанції вважає за можливе задовольнити клопотання та замінити відповідача у справі Дніпровську митницю Держмитслужби на його правонаступника Запорізьку митницю.

Відзив на апеляційну скаргу до суду апеляційної інстанції не надходив, що не перешкоджає апеляційному розгляду справи.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів апеляційної інстанції зазначає про наступне.

Судом першої інстанції встановлено, що 29.04.2021 митним брокером ПП «Броклайн-2005» (брокер), з яким TOB «ЄПК Україна» укладено договір від 02.01.2019 №02/2019 про надання послуг митного брокера (гр. 44 ЕМД), до митного контролю та митного оформлення було надіслано засобами електронного зв`язку згідно зі статтею 257 Митного кодексу України від 13.03.2012 №4495-V1 електронну митну декларацію з довідковим номером 6541, режим IM 40 ДЕ, якій було присвоєно №UA110230/2021/008644, на товар (що зазначений в гр. 31 ЕМД):

« 1. Підшипники з циліндричними роликами: 30-42726Е2М 504 шт.; 30-232726Е2М - 588шт. Являє собою підшипник кочення роликовий радіальний з короткими циліндричними роликами. Використ. в буксах пасажирських і вантажних вагонів. Виробник Акціонерне товариство «ЄІІК Єтепногорськ», Казахстан, Країна виробництва KZ, Торговельна марка ерк.».

До митного оформлення вищевказаних товарів до митниці разом з НМД від 29.04.2021 №UA10230/2021/008644 було надіслано скановані копії наступних документів:

- пакувальний лист від 21.04.2021 №1;

- рахунок-фактура від 21.04.2021 №Е5Е-83-20210421 -69633982;

- автомобільна транспортна накладна СМЯ від 2і.04.2021 №1173339;

- платіжне доручення від 30.09.2020 №289;

- накладна від 21.04.2021 №190;

- довідка про транспортні витрати від 22.04.2021 №13;

- заявка від 20.04.2021 №10;

- рахунок-фактура про транспортні послуги від 29.04.2021 №СФ-0000032;

- картка рахунка 281 за квітень 2021;

- оборотно-сальдова відомість по рахунку 281 за квітень 2021;

- видаткова накладна від 13.04.2021 №423;

- протокол від 01.04.2021 №1;

- специфікація від 28.09.2020 №5;

- додаткова угода від 30.12.2020 №3;

- сертифікат про походження товарів від 22.04.2021 №KZUA10300938;

- декларація країни відправлення від 22.04.2021 №55204/220421/0003297.

За результатами контролю із застосуванням системи управління ризиками за допомогою АСА УР за митною декларацією згенеровано обов`язкову форму контролю правильності визначення митної вартості товарів.

За результатами перевірки поданих позивачем до митного оформлення документів митний орган дійшов висновку, що надані на підтвердження заявленої митної вартості документи містять розбіжності, а саме:

1. Поставка товару здійснюється згідно контракту від 30.03.2020 №495. Відповідно до пункту 7.4 контракту від 30.03.2020 №495 в ціну товару, який поставляється включається вартість пакування, але відсутні документи в яких виділено вартість пакування, що унеможливлює перевірити складові митної вартості (неможливість виділення із заявленої ціни товару вартості пакування, не дає можливості перевірити й оцінити фактурну (дійсну) вартість товару, а також установити фактичний розмір витрат на пакування, з урахуванням яких було сформовано митну вартість оцінюваного товару).

2. В платіжному дорученні в іноземній валюті від 30.09.2020 №289 в графі «Призначення платежу» зазначений зовнішньоекономічний контракт від 30.03.2020 №495 та номер специфікації №5. проте не зазначена дата специфікацій до контракту, що не дає можливості однозначно ідентифікувати партію товару.

3. Відповідно до пункту 6.1 контракту від 30.03.2020 №495 - «Условия оплаты: 100%-ная предварительная оплата в течении 30 календарных дней с даты подписания каждой Спецификации». В платіжному дорученні від 30.09.2020 №289 зазначена сума 10 325 000 рос.руб., проте відповідно до специфікації до контракту від 28.09.2020 №5 загальна сума складає 12 983 040 рос.руб.

29.04.2021 митницею направлено декларанту електронне повідомлення №617861 з вимогою надані додаткові документи (для здійснення контролю за правильністю та повнотою визначення декларантом митної вартості товару), а саме:

1) виписку з бухгалтерської документації;

2) каталоги, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

3) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями. У повідомленні також зазначено, що згідно з частиною шостою статті 53 Митного кодексу України, декларант за власним бажанням може подати додаткові наявні у нього документи для підтвердження заявленої ним митної вартості товару.

У відповідь па вищевказане інших додаткових документів не надано, оскільки з обсягу раніше наданих документів можливо встановити митну вартість товару (декларантом надано вичерпний та достатній пакет документів).

29.04.2021 надійшло повідомлення від митниці декларанту №617902, згідно з яким використано наявну у митниці інформацію щодо продажу на експорт в Україну подібного за ціною угоди на умовах поставки FCA з урахуванням всіх складових на рівні 2,77 дол. США/кг співставних обсягах та комерційних рівнях за ціною угоди час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або с максимально наближеним до нього за митними деклараціями №UA110230/2020/015741 від 20.07.2020, №UA110230/2020/024278 від 03.11.2020, №UA110230/2020/024932 від 12.11.2020, №UA110230/2020/025441 від 19.11.2020, №UA110230/2020/025989 від 25.11.2020, №UA110230/2020/027191 від 10.12.2020, №UA110230/2020/027210 від 10.12.2020.

29.04.2021 Дніпровською митницею відповідачем прийнято Рішення про коригування митної вартості товарів №UA110230/2021/000095/2 та митну вартість однієї одиниці товару визначено за резервним методом на рівні 206,7008 руб. РФ , внаслідок чого загальна вартість товару з суми 3 013 920руб. РФ збільшилася до суми 3 868 793,35 руб. РФ.

Коригування митної вартості товару стало підставою для прийняття картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначений №UA110230/2021/00248 від 29.04.2021.

В картці відмови вказано декларанту подати нову митну декларацію враховуючи коригування митної вартості на підставі Рішення про коригування митної вартості товарів №UA110230/2021/000095/2 від 29.04.2021.

В свою чергу, позивачем подано митну декларацію №UA110230/2021/008693 від 29.04.2021 з урахуванням вищевказаного Рішення про коригування мінної вартості та в графі 47 «Нарахування платежів» вказано суму у загальному розмірі 646 839гри. 54коп., яку сплачено позивачем у повному обсязі (що підтверджується платіжним дорученням №2707 від 12.04.2021 та №2748 від 29.04.2021).

Позивач вважає протиправними рішення про коригування митної вартості товару та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Суд першої інстанції позов задовольнив.

Досліджуючи правильність прийняття судом першої інстанції рішення, колегія суддів апеляційної інстанції вважає за необхідне дослідити ряд норм законодавства, що регулюють дані правовідносини та обставини справи.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що до даних правовідносин слід застосовувати норми Конституції України, Митного кодексу України.

Так, стаття 19 Конституції України передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Отже, суб`єкти владних повноважень (до яких відноситься відповідач) мають діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Таким чином межі дій відповідача чітко визначені Конституцією та законами України.

Відносини, пов`язані із справлянням митних платежів, регулюються Митним кодексом України, Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування (частина друга статті 1 Митного кодексу України).

Згідно з частиною 1 статті 246 Митного кодексу України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Відповідно до частини 1 статті 248 Митного кодексу України митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (ст. 49 Митного кодексу України).

Митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу (ч.1 ст.51 Митного кодексу України).

Частиною 1 статті 52 Митного кодексу України визначено, що заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

В силу частини 2 статті 52 Митного кодексу України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані:

1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом;

2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню;

3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.

Одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення (ч.1 ст.53 Митного кодексу України).

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (частина друга статті 53 Митного кодексу України).

Відповідно до частини 3 статті 53 Митного кодексу України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті (ч.5 ст.53 Митного кодексу України).

За правилами частини шостої статті 53 Митного кодексу України декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

При цьому, частиною 1 статті 54 Митного кодексу України передбачено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу (ч.2 ст.54 Митного кодексу України).

Згідно з частиною 3 статті 54 Митного кодексу України за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Частиною шостою статті 54 Митного кодексу України визначено, що орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:

1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;

2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;

4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Рішення про коригування митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів (ч.1 ст.55 Митного кодексу України).

При цьому, прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити, крім іншого:

1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;

2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;

3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів;

4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування (ч.2 ст.55 Митного кодексу України).

Колегія суддів апеляційної інстанції бере до уваги, що за визначенням, наведеним у частині 1 статті 256 Митного кодексу України, відмова у митному оформленні це письмове вмотивоване рішення митного органу про неможливість здійснення митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через невиконання декларантом або уповноваженою ним особою умов, визначених цим Кодексом.

У разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою митного органу заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері фінансів (ч.12 ст.264 Митного кодексу України).

На думку колегії суддів апеляційної інстанції аналіз вказаних норм дає підстави для висновку, що до виключної компетенції митних органів відноситься вирішення питання перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості, а також самостійного її визначення у встановлених законом випадках.

При цьому митний орган перевіряє правильність визначення саме числового значення і складових митної вартості товару, заявленого декларантом до митного оформлення, достовірність та точність заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, та відсутність обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у вищезазначених нормах.

Сумніви у достовірності поданих декларантом відомостей можуть бути зумовлені, зокрема, неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено.

Основним методом визначення митної вартості товарів є метод за ціною договору, а обов`язок доведення митної вартості товару покладається саме на декларанта.

При цьому митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи.

Наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Митний орган зобов`язаний зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Необхідність витребування додаткових документів передусім є способом упевнитися у тому, що декларант правильно визначив митну вартість.

Матеріалами справи підтверджується, що 30.03.2020 між Акціонерним товариством «ЄПК Степногорськ» як Продавцем та Товариством з обмеженою відповідальністю «ЄПК Україна» як Покупцем укладено Контракт №495 (а.с. 38-42 т. 1).

Відповідно до пункту 1.1. Контракту Продавець зобов`язаний передати у власність Покупця товар в кількості та асортименті згідно зі Специфікацією до цього Контракту, а Покупець зобов`язаний прийняти товар та сплатити його вартість.

Пунктом 1.2. Контракту встановлено, що загальні умови поставки визначаються цим Контрактом, а конкретні умови поставки відповідної партії товару визначаються Сторонами у Специфікаціях, які є невід`ємною частиною контракту.

28.09.2020 між Продавцем та Покупцем підписано Специфікацію №5 до Контракту, відповідно до умов якої ця Специфікація визначає кількість, асортимент, ціну та умови поставки товару між Продавцем та Покупцем (а.с. 44 т. 1).

В Специфікації №5 встановлено кількість, асортимент, ціну та умови поставки товару:

Підшипник 30-42726Е2М у кількості 2352 штук, ціна з ПДВ 0% - 2760 руб. РФ за одну штуку, а всього 6 491 520 руб. РФ;

Підшипник 30-23726Е2М у кількості 2352 штук, ціна з ПДВ 0% - 2760 руб. РФ за одну штуку, а всього 6 491 520 руб. РФ.

Загальна кількість підшипників 4 704шт., загальна сума 12 983 040руб. РФ (а.с. 44 т. 1).

Крім того, Специфікацією №5 встановлено умови поставки: відвантаження товару автомобільним транспортом FCA-Степногорськ, вантажоодержувач - TOB «ЄПК Україна», сірок поставки - жовтень-грудень 2020 року.

30.12.2020 до цього Контракту укладено Додаткову угоду №3, згідно з якою вирішено продовжити строк дії Контракту №495 від 30.03.2020 до 31.12.2021, а також вирішено продовжити строк поставки за Специфікаціями №3 від 01.09.2020 та №5 від 28.09.2020 до 31.05.2021 (а.с. 45 т. 1).

При цьому позивач зазначає, що поставка товару, передбаченого Специфікацією №5 відбулась кількома партіями, водночас, в даному позові описано обставини поставки однієї спірної партії товару.

21.04.2021 Акціонерним товариством «ЄПК Степногорськ» виставлено Позивачу електронний рахунок-фактуру №610 (реєстраційний номер ESF-83-633982) на поставку товару на загальну суму 3 013 920 руб. РФ (а.с. 27 т.1).

Вартість товару сплачено позивачем у повному обсязі 30.09.2020 платіжним дорученням в іноземній валюті №289, платіж на суму 10 325 000руб. РФ та №290 від 02.10.2020 на суму 2 568 040 руб. РФ (відповідно до пункту 6.1. Контракту умови оплати: 100% попередня оплата протягом 30 календарних днів з моменту підписання кожної Специфікації до Контракту).

Відповідно до МД №110230/2021/008644 від 29.04.2021 зазначена ціна товару 12 983 040 руб. РФ за товар (підшипник 30-42726Е2М у кількості 2352 штук, ціна з ПДВ 0% - 2760 руб. РФ за одну штуку та підшипник 30-23726Е2М у кількості 2352 штук, ціна з ПДВ 0% - 2760 руб. РФ за одну штуку), ціна товару за одну одиницю відповідно до специфікацій №3, 5 складає 2760руб РФ.

Тобто (2352 шт. + 2352 шт.) х 2 760руб = 12 983 040руб. РФ.

Відповідно до специфікації №5 строк поставки жовтень-грудень 2020 року, що відповідає періоду поставки товару відповідно до МД №110230/2021/008644 від 29.04.2021.

Оскільки вартість товару сплачено позивачем у повному обсязі 30.09.2020 платіжним дорученням в іноземній валюті №289, на загальну суму поставки відповідно до Специфікації №3 та №5 12 893 040руб. РФ, що відповідає умовам Контракту, то колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції, що відповідач мав всі необхідні документи для визначення митної вартості товару за ціною договору.

Щодо виявленого відповідачем недоліка, з приводу відсутності документів в яких виділено вартість пакування, що унеможливлює перевірку складові митної вартості (неможливість виділення із заявленої ціни товару вартості пакування, не дає можливості перевірити й оцінити фактурну (дійсну) вартість товару, а також установити фактичний розмір витрат на пакування, з урахуванням яких було сформовано митну вартість оцінюваного товару), колегія суддів апеляційної інстанції зазначає наступне.

Згідно пункту 7.4. Контракту №495 від 30.03.2020 встановлено, що вартість пакування товару входить до його вартості.

В свою чергу, пунктом 7.2. Контракту передбачено, що на кожну партію товару, що поставляється, Продавець зобов`язаний скласти пакувальний лист, в якому зазначаються найменування товару, тип, кількість, кількість ящиків, вага нетто та брутто.

Частиною 10 статті 58 Митного кодексу України передбачено, що при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, серед іншого: вартість ящиків тари (контейнерів), в яку упаковано товар, або іншої упаковки, що для митних цілей вважаються єдиним цілим з відповідними товарами; вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням.

Тобто відповідно до положень пункту 2 частини 10 статті 58 Митного кодексу України вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням, підлягає окремому документальному підтвердженню як складова митної вартості, лише у разі, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 29.07.2020 у справі №420/1709/19.

Виходячи з аналізу наведених норм Митного кодексу України та пункту 7.4. Контракту, вартість пакування товару не є окремою складовою митної вартості товару та не потребує окремого документального підтвердження.

Отже, суд першої інстанції правильно визначив, що з огляду на те, що в Контракті чітко зазначено, що в ціну товару включена вартість пакування, то окрема їх вартість не визначається, тому необхідність подання документів в яких виділено вартість пакування не є обов`язковим.

Щодо аргументу відповідача, що в платіжному дорученні в іноземній валюті від 30.09.2020 №289 в графі «Призначення платежу» зазначений зовнішньоекономічний контракт №495 від 30.03.2020 та номер специфікації №5, але не зазначена дата специфікацій до контракту, що не дає можливості однозначно ідентифікувати партію товару, колегія суддів апеляційної інстанції зазначає наступне.

Відсутність дати на специфікації не впливає на правильність обчислення числового значення митної вартості товару.

Крім того, в матеріалах справи наявні копії специфікації №5 від 30.03.2020 (термін поставки зазначений жовтень-грудень 2020 року). Декларація була подана 29.04.2021, що надає можливість митному органу встановити період поставки.

З урахуванням викладеного колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції, що такий недолік як відсутність дати Специфікації №5 у платіжному дорученні не свідчить про неможливість ідентифікувати партію поставленого товару, тому у відповідача були відсутні підстави для висновку про необґрунтованість заявленої позивачем митної вартості.

Щодо застосування відповідачем під час коригування митної вартості партії товару, резервного методу.

З цього приводу слід зазначити, що Верховний Суд у постанові від 29.09.2020 по справі №520/7041/19 звернув увагу на те, що рішення про коригування митної вартості товарів є обґрунтованим та мотивованим у контексті норм пунктів 2, 4 частини 2 статті 55 Митного кодексу якщо містить не лише дату та номер митної декларації, на підставі якої здійснено коригування митної вартості, а й порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за такими другорядними методами, як за ціною договору щодо ідентичних товарів, за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, на основі віднімання вартості, резервним методом.

В рішенні про коригування митної вартості зазначено, що митна вартість товару, що імпортується, визначається із застосуванням резервного методу згідно з наявною у митного органу наявна інформація щодо продажу на експорт в Україну подібного товару за ціною угоди на умова поставки FCA з урахуванням всіх складових на рівні 2,77 дол. США/кг співставних обсягах та комерційних рівнях за ціною угоди, час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним.

Відповідачем до матеріалів справи були долучені митні декларації, які відповідач використовував при застосування резервного методу (№UA110230/2020/015741 від 20.07.2020, №UA110230/2020/024278 від 03.11.2020, №UA110230/2020/024932 від 12.11.2020, №UA110230/2020/025441 від 19.11.2020, №UA110230/2020/025989 від 25.11.2020, №UA110230/2020/027191 від 10.12.2020, №UA110230/2020/027210 від 10.12.2020 (а.с. 172-180 т.1).

Згідно поданої позивачем декларації розмитнено наступний товар, придбаний TOB «ЄПК Україна» у TOB «Торговий дім ЄПК», м. Москва, Російська Федерація: підшипники з циліндричними роликами: 30-42536ЛМ.

Придбання вказаного товару з боку TOB «ЄПК Україна» мало місце на підставі укладеного ним як Покупцем та TOB «Торговий дім ЄПК», м. Москва, Росія, як Продавцем Контракту №742/901/17 від 02.11.2017.

Колегія суддів апеляційної інстанції дослідивши митні декларації, які відповідач використовував при застосування резервного методу, погоджується з висновком суду першої інстанції, що товар за митною декларацією UA110230/2021/008644 від 29.04.2021 та митною декларацією №UA110230/2020/015741 від 20.07.2020, не є подібним між собою.

Товар придбано позивачем у різних Продавців. AT «ЄПК Степногорськ» є безпосередньо виробником товару, а TOB «Торговий дім ЄПК» є продавцем товару, що обґрунтовує вартість товару за нижчою ціною від виробника.

Товар по обом деклараціям це підшипники, однак, не аналогічні, і хоча й відносяться до однієї конструктивної групи, а саме підшипників роликових радіальних з коротким циліндричним роликом та відповідно, мають однаковий код УКТЗЕД .

Натомість, зазначені підшипники мають відмінні один від одного геометричні характеристики, розраховані під різні робочі навантаження і вузли їх експлуатації, що суттєво впливає на вартість товару.

Отже доводи позивача не були спростовані відповідачем під час розгляду справи.

З огляду на викладене вище, колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції, що контролюючий орган не довів належними, достатніми та беззаперечними доказами, що надані декларантом документи в своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари та не дають можливість здійснити митне оформлене товару за визначеним декларантом основним методом - за ціною договору.

Отже, рішення про коригування митної вартості товару є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Також суд першої інстанції дійшов правильного висновку про те, що оскільки причини відмови, викладені в оскаржуваній картці відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, є аналогічними причинам, викладеним в рішенні про коригування митної вартості товарів, така картка також має протиправний характер та підлягає скасуванню.

Відповідно до статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про задоволення позовних вимог.

Вищезазначене є мотивом для відхилення судом апеляційної інстанції аргументів, викладених в апеляційній скарзі, оскільки аргументи відповідача спростовуються доводами, викладеними позивачем та нормами законодавства України, що регулює дані правовідносини.

Права, свободи та інтереси позивача захищені рішенням суду.

Доводи апеляційної скарги не спростовують правове обґрунтування, покладеного в основу рішення суду першої інстанції, тому не можуть бути підставою для його скасування.

З огляду на результати розгляду справи розподіл судових витрат не здійснюється.

Керуючись 241-245, 250, 315, 316, 321, 322, 327, 328, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Дніпровської митниці Держмитслужби, правонаступником якої є Запорізька митниця - залишити без задоволення.

Рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 11.10.2021 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття 22.06.2022 та в силу ст. 328 КАС України може бути оскаржена до Верховного Суду протягом 30 днів згідно ст. 329 КАС України з дня її прийняття шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Вступну та резолютивну частини постанови проголошено 22.06.2022.

В повному обсязі постанова виготовлена 29.06.2022.

Головуючий - суддя Ю. В. Дурасова

суддя Л.А. Божко

суддя О.М. Лукманова