Справа № 727/7561/21
Суддя: Танасійчук Н. М.
Дата ухвалення: 2022-07-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 727/7561/21
Провадження № 2-а/727/22/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 липня 2022 року Шевченківський районний суд м. Чернівці в складі:

головуючого судді: Танасійчук Н.М.

при секретарі: Дячук І.М.

за участю сторін:

позивача ОСОБА_1

представника позивача Лабіка Г.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до інспекції архітектурно - будівельного контролю Чернівецької міської ради Сірман Н.М., третя особа Чернівецька міська рада , -

ВСТАНОВИВ:

09.08.2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення.

Посилається на те, що 29 липня 2021 року посадовою особою Чернівецької міської ради Сірман Н.М., яка діяла від імені інспекції державного архітектурно будівельного контролю Чернівецької міської ради, було винесено постанову №17/56/18-01/12 про притягнення її до адміністративної відповідальності за ст.96 ч.5 КУпАП., з накладенням штрафу в сумі 10200 грн.

Зазначену постанову позивач вважає незаконною і такою, що підлягає скасуванню , оскільки посадова особа інспекції вийшла за межі своїх повноважень.

Ухвалою суду від 07 липня 2021 року провадження у справі було відкрито.

Позивач в судовому засіданні наполягала на задоволенні позовних вимог вказуючи, що дії відповідача є неправомірними.

Представник позивача Лабік Г.І. надав пояснення аналогічні позову, крім того вказав, що позивачу при винесенні спірної постанови не були роз`яснені її права, передбачені ст.. 268 КУпАП.

Представник відповідача Сірман Н.В., в судове засідання 05.07.2022 року не зявилася. В попередніх судових засіданнях вимоги позивача заперечувала.

Вивчивши матеріали справи, заслухавши учасників справи, суд дійшов висновку про наступне.

Із матеріалів справи вбачається, що постановою заступника начальника інспекції державного архітектурно- будівельного контролю Чернівецької міської Сірман Н.В. №17/56/18-01/12 від 29.07.2021 року ОСОБА_1 визнано винною у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.96КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 10200 гривень.

Підставою прийняття постанови про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності стали акт №15 від 20.07.2021 року щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; протокол про адміністративне правопорушення від 21.07.2021 року та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Підставою складання протоколу від 21.07.2021 року стала виявлена реконструкція нежитлових приміщень №3-1- 3-9 на АДРЕСА_1 , шляхом демонтажу частини несучої конструкції - перекриття без набуття права на виконання будівельних робіт.

Згідно витягу про право власності, вбачається, що ОСОБА_1 є власницею нежитлових приміщень № 3-1 - 3-9, що знаходяться за адресою АДРЕСА_1 .

Частиною 2 ст.19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.1 ст. 41 Закону України «Про регулюванні містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право також проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.

Аналогічні повноваження органів державного архітектурно-будівельного контролю зазначені й у п.11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011р. №553 відповідно до якого посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робі

Відповідно до ч.1 ст.9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулюванні містобудівної діяльності».

Згідно з ч.1 ст.34 Закону України «Про регулюванні містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після, зокрема, подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України.

Згідно Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок №553) від 23травня 2011року №553 було затверджено процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Згідно п.2 Порядку №553 будівельні роботи - роботи з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту; підготовчі роботи - роботи з підготовки земельної ділянки, влаштування огородження будівельного майданчика та знесення будівель і споруд, порушення елементів благоустрою в межах відведеної земельної ділянки, вишукувальні роботи, роботи із спорудження тимчасових виробничих та побутових споруд, необхідних для організації і обслуговування будівництва, улаштування під`їзних шляхів, складування будівельних матеріалів, підведення тимчасових інженерних мереж, а також з винесення інженерних мереж та видалення зелених насаджень.

Згідно із ст.41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право власності набувається у порядку, визначеному законом.

Частиною 2 ст. 319 ЦК України передбачено, що власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії які не суперечать закону.

Згідно вимог ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Відповідно до п1. Переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 07.06.2017р. №406. не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію роботи з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення, а також нежилого будинку, будівлі, споруди, приміщення в них, виконання яких не передбачає втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (СС1), з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками.

У ст. 278 КУпАП передбачені обов`язки посадових осіб, які розглядають справи про адміністративні правопорушення, зокрема обов`язок щодо перевірки правильності складання протоколу та інших матеріалів справи про адміністративне правопорушення.

Як було встановлено судом з досліджених письмових доказів, ОСОБА_1 ставиться в провину, те що вона здійснила будівельні роботи з реконструкції нежитлових приміщень 3-1- 3-9 на АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок приміщення підвалу, яке розташоване під приміщенням 3-7 та 3-9 , шляхом демонтажу частини несучої конструкції перекриття.

Згідно з уставленою практикою, несучі конструкції - це

будівельні конструкції, що становлять несучий остов (каркас)

будинку або споруди, забезпечуючи їх надійність і довговічність.

Несучі конструкції сприймають основні навантаження (власну масу,

масу устаткування, людей, снігу, напір вітру, тиск ґрунту на

підземні частини будинку або споруди тощо) і передають їх на

основу.

Відповідачем в протоколі про адміністративне правопорушення, в приписі та акті, складеними за результатами перевірки не вказано, яку саме несучу конструкцію нежитлового приміщення демонтувала позивач, в зв`язку з чим суд позбавлений можливості з`ясувати чи являються здійснені нею ремонтні роботи реконструкцією та, відповідно, чи утворюють дії ОСОБА_1 склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 96 ч.5 КУпАП.

В протоколі про адміністративне правопорушення наявні відмітки про свідків правопорушення, однак письмові пояснення зазначених осіб, у справі відсутні. Відповідачем також не зазначено, з посиланням на докази, хто є власником приміщень 3-3, 3-7, на АДРЕСА_1 , що позбавило суд можливості залучення у справі третіми особами зазначених осіб.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Дослідивши копію протоколу про адміністративне правопорушення судом встановлено, відсутність підпису особи, що притягується до адміністративної відповідальності про роз`яснення їй прав.

Крім того, ОСОБА_1 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , є особою похилого віку. Постановою в справі про адміністративне правопорушення, якою її визнано винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 96 ч.5 КУпАП застосовано максимальний розмір штрафу ( 10200грн), що встановлений санкцією даної статті, без обгрунтування застосування такого розміру штрафу. Матеріали справи не містять даних, що відповідачем враховувалися відомості про особу, що притягується до відповідальності, зокрема про її сімейний, майновий стан, стан здоров`я , що є обов`язковим , згідно ст. 33 КУпАП.

15 червня 2022 року Другий сенат Конституційного суду України в рішенні за конституційною скаргою ОСОБА_2 зробив висновок про те, що відсутність визначення найнижчої та максимальної межі розміру штрафу, неможливість її зменшення і відсутність альтернативних видів санкцій за вчинення відповідного правопорушення не дають змоги застосувати норму з урахуванням принципу індивідуалізації юридичної відповідальності правопорушника, що суперечить ст.61 Конституції України

За змістом ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України тягар доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на суб`єкта владних повноважень, якщо він заперечує проти адміністративного позову. Зазначене положення поширюється на доказування правомірності оскаржуваного рішення.

Стаття 293 КУпАП передбачає, що орган (посадова особа) при розгляді скарги або подання на постанову по справі про адміністративне правопорушення перевіряє законність і обгрунтованість винесеної постанови і приймає одне з таких рішень: 1) залишає постанову без змін, а скаргу або подання без задоволення, 2) скасовує постанову і надсилає справу на новий розгляд, 3) скасовує постанову і закриває справу, 4) змінює захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення.

Зважаючи на вищевикладене, суд приходить до висновку про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 та направлення справи на новий розгляд.

Керуючись ст.ст. 6-14, 71, 86, 159-163, 167, 171-2 Кодексу адміністративного судочинства, України, ст.ст. 288 ч. 1 п. 3, 289, 293 КУпАП, суд

Ухвалив :

Адміністративний позов ОСОБА_1 задовольнити. Постанову в справі про адміністративне правопорушення № 17/56/18-01/12 , винесену 29 липня 2021 року заступником начальника інспекції державного архітектурно-будівельного контролю в Чернівецькій області Сірман Н.В. про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 10200 гривень скасувати, справу надіслати інспекції архітектурно - будівельного контролю Чернівецької міської ради на новий розгляд.

Стягнути з інспекції архітектурно - будівельного контролю Чернівецької міської ради на користь позивача ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , судовий збір у розмірі 454 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження. Апеляційна скарга подається до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом 10 (десяти) днів з дня його проголошення.

Суддя Н.М. Танасійчук