Справа № 420/9124/20
Суддя: Крусян А.В.
Дата ухвалення: 2022-06-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 червня 2022 р.м.ОдесаСправа № 420/9124/20

Головуючий в 1 інстанції: Танцюра К.О.

Місце та час укладення судового рішення «--:--», м. Одеса

Повний текст судового рішення складений 26.02.2021р.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Крусяна А.В.,

суддів Єщенка О.В., Яковлєва О.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС Одеській області на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 17 лютого 2021 року у справі за адміністративним позовом акціонерного товариства «Одеська ТЕЦ» до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И В:

15.09.2020р. акціонерне товариство (надалі - АТ) «Одеська ТЕЦ» звернулося до суду з позовом до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення рішення від 26.03.2020р. № щодо застосування штрафу у розмірі 2757423,84грн. за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН, дата виписки яких припадає на червень - грудень 2018р., січень грудень 2019р., січень 2020р.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що під час встановлення порушення термінів сплати реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування податковий орган протиправно не врахував, що АТ «НАК «Нафтогаз України» в лютому-березні 2017р. не оформило та не зареєструвало податкові накладні з ПДВ, що позбавило АТ «Одеська ТЕЦ» отримати податковий кредит з ПДВ в лютому - березні 2017р. та призвело до утворення від`ємного значення на спецрахунку АТ «Одеська ТЕЦ» з ПДВ. Крім того, АТ «Одеська ТЕЦ» перебувало в ліквідаційній процедурі у зв`язки з чим діяли норми законодавства щодо обмеження нарахування штрафних санкцій, зокрема, і податковим органом.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 17.02.2021р. позов задоволений з підстав неможливості нарахування штрафних санкцій, зокрема, згідно податкового законодавства, по зобов`язанням строк виконання яких настав після порушення справи про банкрутство та введення мораторію, з дня прийняття господарським судом постанови про визнання боржника банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури.

Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням відповідач подав апеляційну скаргу, в якій посилається на помилкове застосування судом при вирішенні справи вимог законодавства, внаслідок чого просить рішення суду скасувати та прийняти нове про відмову у задоволенні позовних вимог.

Апелянт посилається на те, що спірне податкове повідомлення рішення виписано на адресу акціонерного товариства у період, коли підприємство не перебувало у процедурі банкрутства. Відповідна штрафна санкція була застосована до підприємства за порушення, яке було остаточно вчинено позивачем у січні лютому 2020р., при тому, що процедура банкрутства закінчилася ухвалою господарського суду Одеської області від 15.01.2019р., згідно якої провадження у справі про банкрутство АТ «Одеська ТЕЦ» було закрито. В свою чергу, абзац 2 пункту 4-3 розділу Х Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» не визначає заборони застосування штрафних санкцій контролюючим органом до суб`єктів господарювання, щодо яких було закрито провадження про банкрутство, за порушення вимог податкового законодавства щодо своєчасності реєстрації податкових накладних (в рамках п.120-1.1 ст.120-1 ПК України), адже в даному випадку штрафна санкція застосована не з підстав невиконання чи неналежного виконання зобов`язань підприємством із задоволення конкурсних вимог податкового органу.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вона підлягає частковому задоволенню.

Судом першої інстанції встановлено, що АТ «Одеська ТЕЦ» зареєстровано в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, перебуває на обліку як платник податків у Суворовській ДПІ Головного управління ДПС в Одеській області з 18.09.1995р. та займається наступними видами діяльності за КВЕД: 35.11 виробництво електроенергії (основний); 46.14 діяльність посередників у торгівлі машинами, промисловим устаткуванням, суднами та літаками; 46.15 діяльність посередників у торгівлі меблями, господарськими товарами, залізними та іншими металевими виробами; 46.69 оптова торгівля іншими машинами й устаткуванням; 46.74 оптова торгівля залізними виробами, водопровідним і опалювальним устаткуванням і приладдям до нього; 68.20 надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна; 35.13 розподілення електроенергії; 35.14 торгівля електроенергією; 35.30 постачання пари, гарячої води та кондиційованого повітря. /т.1 а.с.7/

Ухвалою господарського сулу Одеської області від 15.06.2001р. у справі №17-2-18/01-5010 порушено провадження в справі про визнання банкрутом АТ «Одеська ТЕЦ» та введено мораторій на задоволення вимог кредиторів. /т.1 а.с.10/

Постановою господарського суду Одеської області від 13.12.2016р. у справі №17-2-1-7-5-6-5-21-2-32-39-18/01-5010 визнано банкрутом АТ «Одеська ТЕЦ»; відкрито відносно АТ «Одеська ТЕЦ» ліквідаційну процедуру строком дванадцять місяців до 13.12.2017р.; визначено, що строк виконання всіх грошових зобов`язань банкрута таким, що настав (у банкрута не виникає жодних додаткових зобов`язань (у тому числі зі сплати податків та зборів (обов`язкових платежів), крім витрат, безпосередньо пов`язаних із здійсненням ліквідаційної процедури). /т.1 а.с.11-12/

Ухвалою господарського сулу Одеської області від 15.01.2019р. у справі №17-2-1-7-5-6-5-21-2-32-39-18/01-5010 закрито провадження у справі про визнання банкрутом ПАТ «Одеська ТЕЦ»; скасовано мораторій на задоволення вимог кредиторів; процедуру ліквідації ПАТ «Одеська ТЕЦ» та повноваження ліквідатора - арбітражного керуючого Афоніна Д.О. припинено. /т.1 а.с.13-14/

27.02.2020р. Головним управлінням ДПС в Одеській області, на підставі пп.20.1.4 п.20.1 ст.20 та п.75.1 ст.75, в порядку ст.76 ПК України, проведено камеральну перевірку своєчасності реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до таких податкових накладних в ЄРПН, дата виписки яких припадає на червень - грудень 2018р., січень грудень 2019р., січень 2020р., за результатами якої складений акт перевірки №1522/15-32-51-04/05471158.

Перевіркою встановлено порушення АТ «Одеська ТЕЦ» граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям-платникам податку на додану вартість та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених ст.201 Податкового кодексу України, згідно таблиці. /т.1 а.с.19-27/

На підставі вищезазначеного акту перевірки, Головним управлінням ДПС в Одеській області прийнято податкове повідомлення рішення від 26.03.2020р. № щодо застосування штрафу у розмірі 2757423,84грн. за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН, дата виписки яких припадає на червень - грудень 2018р., січень грудень 2019р., січень 2020р. /т.1 а.с.29/

Не погоджуючись з вказаним податковим повідомленням-рішенням позивач звернувся до суду з даним позовом.

Перевіривши матеріали справи, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Згідно з п. 75.1 ст.75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Відповідно до пп. 75.1.1 п.75.1 ст.75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість, а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Порядок проведення камеральної перевірки встановлений статтею 76 ПК України.

Зокрема, камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова. Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 ПК України.

01.01.2017р. набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні» від 21.12.2016р. №1797-VIII.

Вищезазначеним законом доповнено підпункт 75.1.1 п.75.1 ст.75 ПК України абзацом другим такого змісту: «Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах».

Таким чином, законодавець конкретизував, що, зокрема, може бути предметом камеральної перевірки, і знову ж звернув увагу на порядок її проведення - виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах контролюючого органу, тобто, без виходу за податковою адресою платника податків та перевірки первісних бухгалтерських документів.

З огляду на вищевикладене, предметом камеральної перевірки, охоплюються питання своєчасності реєстрації податкових накладних. Виявлення контролюючим органом цього порушення не потребує наявності будь-яких документів платника податку або необхідності витребувати такі в останнього, достатніми є дані Єдиного реєстру податкових накладних, дані податкових декларацій та дані системи електронного адміністрування податку на додану вартість.

Камеральна перевірка є одним із способів реалізації контрольної функції податкового органу, шляхом якої здійснюється систематичний контроль за своєчасністю нарахування та відображення всіх відомостей, які впливають на правильність декларування платником податків.

Разом з тим, об`єктом камеральної перевірки є виключно дані, які знаходяться в розпорядженні податкового органу, будь-які інші дані не можуть бути предметом дослідження податковим органом.

Згідно з абзацом 2 п.76.3 ст.76 ПК України камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених ст.102 цього Кодексу, тобто 1095 днів.

Враховуючи викладене, у податкового органу були правові підстави для проведення камеральної перевірки дотримання термінів реєстрації АТ «Одеська ТЕЦ» податкових накладних та/або розрахунків корегування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, дата виписки яких припадає на червень - грудень 2018р., січень грудень 2019р., січень 2020р., яка проводилась у приміщенні контролюючого органу на підставі даних інформаційно-телекомунікаційних систем центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Пунктом 201.1 ст.201 ПК України передбачено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до п.201.10 ст.201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Так, згідно п.201.10 ст.201 ПК України реєстрацію податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинно бути здійснено з урахуванням граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Відповідно до підпункту 20.1.19 п.20.1 ст.20 ПК України контролюючі органи мають право, зокрема, застосовувати до платників податків передбачені законом фінансові (штрафні) санкції (штрафи) за порушення податкового чи іншого законодавства контроль за додержанням якого покладено на контролюючі органи.

Відповідно до п.111.1 ст.111 ПК України, за порушення законів з питань оподаткування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, застосовуються такі види юридичної відповідальності, зокрема, фінансова.

Фінансова відповідальність за порушення законів з питань оподаткування та іншого законодавства встановлюється та застосовується згідно з цим Кодексом та іншими законами. Фінансова відповідальність застосовується у вигляді штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) та/або пені (п.111.2 ст.111 ПК України).

Відповідальність платників за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних, встановлено ст.120-1 ПК України.

Згідно із п.120-1.1 ст.120-1 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість; податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою; податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених п.п. "а" - "г" цього пункту, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до ст. 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до абз.11 пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів; 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Аналіз вищезазначеного дає підстави дійти висновку, що платник податків зобов`язаний на дату виникнення податкових зобов`язань скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Як вбачається з матеріалів справи, податковим органом встановлено порушення АТ «Одеська ТЕЦ» граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям-платникам податку на додану вартість та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених ст.201 Податкового кодексу України, згідно таблиці. /т.1 а.с.19-27/

Разом з тим, сама обставина порушення АТ «Одеська ТЕЦ» строків реєстрації податкових накладних, як і розмір застосованого до нього штрафу, позивачем не заперечувались.

Спірним питанням є правомірність застосування штрафних санкцій за таке порушення податкового законодавства у період дії мораторію під час банкрутства позивача, а також у періоди відкриття ліквідаційної процедури та після закриття провадження про банкрутство позивача.

Так, відповідно до п.1.3. ст.1 ПК України цей кодекс не регулює питання погашення податкових зобов`язань або стягнення податкового боргу з осіб, на яких поширюються судові процедури, визначені Законом України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом».

Згідно зі ст.37 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом», банкрут - боржник, неспроможність якого виконати свої грошові зобов`язання встановлена господарським судом.

Відповідно до ст.38 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом», з дня прийняття господарським судом постанови про визнання боржника банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури, крім іншого: - у банкрута не виникає жодних додаткових зобов`язань (у тому числі зі сплати податків і зборів (обов`язкових платежів)), крім витрат, безпосередньо пов`язаних із здійсненням ліквідаційної процедури; - припиняється нарахування неустойки (штрафу, пені), процентів та інших економічних санкцій за всіма видами заборгованості банкрута.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою господарського сулу Одеської області від 15.06.2001р. у справі №17-2-18/01-5010 порушено провадження в справі про визнання банкрутом АТ «Одеська ТЕЦ» та введено мораторій на задоволення вимог кредиторів. /а.с.7/

Постановою господарського суду Одеської області від 13.12.2016р. у справі №17-2-1-7-5-6-5-21-2-32-39-18/01-5010 визнано банкрутом АТ «Одеська ТЕЦ»; відкрито відносно АТ «Одеська ТЕЦ» ліквідаційну процедуру строком дванадцять місяців до 13.12.2017р.; визначено, що строк виконання всіх грошових зобов`язань банкрута таким, що настав (у банкрута не виникає жодних додаткових зобов`язань (у тому числі зі сплати податків та зборів (обов`язкових платежів), крім витрат, безпосередньо пов`язаних із здійсненням ліквідаційної процедури). /а.с.8-11/

Ухвалою господарського сулу Одеської області від 15.01.2019р. у справі №17-2-1-7-5-6-5-21-2-32-39-18/01-5010 закрито провадження у справі про визнання банкрутом ПАТ «Одеська ТЕЦ»; скасовано мораторій на задоволення вимог кредиторів; процедуру ліквідації ПАТ «Одеська ТЕЦ» та повноваження ліквідатора - арбітражного керуючого Афоніна Д.О. припинено. /а.с.12-15/

Враховуючи п.1.3. ст.1 ПК України, а також положеннями ст.38 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» (яка встановлює наслідки визнання боржника банкрутом внаслідок відкриття ліквідаційної процедури, що є однією із судових процедур у справі про банкрутство) встановлено, що з моменту визнання боржника банкрутом (ухвалення постанови у справі про банкрутство) у банкрута не виникає обов`язку зі сплати податків і зборів (обов`язкових платежів) та припиняється нарахування неустойки (штрафу, пені), процентів та інших економічних санкцій за всіма видами заборгованості банкрута, то на підставі пп.37.3.4 ст.37 ПК України, нормами ст.38 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» передбачено підставу для припинення податкового обов`язку боржника, якого визнано банкрутом, щодо обчислення та сплати податків і зборів (обов`язкових платежів) термін сплати яких настав після моменту визнання боржника банкрутом.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 12.03.2019р. у справі №910/14827/16; від 16.04.2019р. у справі №925/871/15.

Згідно з приписами ч.1 ст.38 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом», п.п.3. ст.1 та пп.14.1.147 ст.14 ПК України подання боржником, щодо якого введено ліквідаційну процедуру, декларацій до контролюючого органу не є підставою виникнення у такого боржника зобов`язання щодо сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), термін сплати яких настав в період після прийняття постанови про визнання боржника банкрутом.

Також боржник у справі про банкрутство, щодо якого ухвалене рішення про визнання його банкрутом, на підставі положень ст.38 Закону України «Про відновлення платоспроможності або визнання його банкрутом» має право на легітимне очікування щодо звільнення від податкового обов`язку щодо сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), термін стати яких настав в період після прийняття постанови про визнання боржника банкрутом.

Легітимні очікування безпосередньо випливають із конституційної норми ч.2 ст.19 Конституції України про те, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Звільнення від податкового обов`язку щодо сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), термін сплати яких настав в період після прийняття постанови про визнання боржника банкрутом передбачене законом (ч.1 ст.38 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом»), а також зумовлює раціональне сподівання такого боржника на те, що після встановлення його неплатоспроможності у нього не виникають додаткові зобов`язання.

Як вбачається з матеріалів справи, у період банкрутства АТ «Одеська ТЕЦ» виписано 236 податкових накладних на загальну суму ПДВ 469054,74грн., на яку податковим органом застосовано штраф у розмірі 234516,36грн.

Після закриття провадження у справі про банкрутство АТ «Одеська ТЕЦ» виписано 353 податкові накладні на загальну суму ПДВ 6396887,34грн., на яку податковим органом застосовано штраф у розмірі 2552907,48грн. /т.1 а.с.30-43,, т.3 а.с.126-127/

Враховуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку щодо протиправності оскаржуваного податкового повідомлення рішення в частині застосування до АТ «Одеська ТЕЦ» штрафу у розмірі 234516,36грн. за несвоєчасно зареєстровані податкові накладні, дата виписки яких припадає на період процедури банкрутства позивача.

В той же час, згідно п.4.3 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» провадження у справах про банкрутство боржників, якими є державні підприємства та/або господарські товариства, більше ніж 50 відсотків акцій (часток) яких прямо чи опосередковано належать державі, щодо яких прийнято рішення про приватизацію, підлягає припиненню, крім тих, що ліквідуються за рішенням власника. Після припинення провадження у справі про банкрутство забороняється стягнення на підставі виконавчих та інших документів, що містять майнові вимоги, у тому числі на предмет застави, за якими стягнення здійснюється в судовому або в позасудовому порядку відповідно до законодавства, крім випадків перебування виконавчого провадження на стадії розподілу стягнутих з боржника грошових сум (у тому числі одержаних від продажу майна боржника), перебування майна на стадії продажу з моменту оприлюднення інформації про продаж, а також у разі звернення стягнення на заставлене майно та виконання рішень у немайнових спорах; не нараховується неустойка (штраф, пеня), не застосовуються інші фінансові санкції за невиконання чи неналежне виконання зобов`язань із задоволення всіх вимог, зупиняється перебіг позовної давності, не застосовується індекс інфляції за весь час прострочення виконання грошового зобов`язання, три проценти річних від простроченої суми тощо. Зазначені дії не поширюються на задоволення вимог поточних кредиторів, на виплату заробітної плати та нарахованих на ці суми страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне та інше соціальне страхування, на відшкодування шкоди, заподіяної здоров`ю та життю громадян, на виплату авторської винагороди, аліментів, а також на вимоги за виконавчими документами немайнового характеру, що зобов`язують боржника вчинити певні дії чи утриматися від їх вчинення.

Як вбачається з ухвали господарського сулу Одеської області від 15.01.2019р. у справі №17-2-1-7-5-6-5-21-2-32-39-18/01-5010 провадження у справі про визнання банкрутом ПАТ «Одеська ТЕЦ» закрито саме на підставі п.4.3 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом».

Тобто, після закриття провадження про банкрутство у січні 2019 року (не у зв`язку з ліквідацією чи відновленням платоспроможності, а за спеціальною процедурою у зв`язку прийняттям рішення про приватизацію державного майна) на АТ «Одеська ТЕЦ» розповсюджувалися обмеження, передбачені п.4.3 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом», що унеможливлює застосування до АТ «Одеська ТЕЦ» штрафу у розмірі 2552907,48грн. за несвоєчасно зареєстровані податкові накладні, дата виписки яких припадає на період після закриття провадження про банкрутство позивача.

На підставі викладеного, оскільки судом першої інстанції при вирішенні справи неправильно застосовано норми матеріального права (неправильне тлумачення закону або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню), але ухвалено правильне по суті судове рішення, в порядку ст.317 КАС України рішення суду першої інстанції підлягає зміні.

Керуючись ст.ст. 311, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС в Одеській області задовольнити частково, рішення Одеського окружного адміністративного суду від 17 лютого 2021 року змінити, виклавши його мотивувальну частину в редакції цієї постанови.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня отримання судового рішення.

Головуючий суддя Крусян А.В.
Судді Єщенко О.В. Яковлєв О.В.