Справа № 640/27310/20
Суддя: Пасічник С.С.
Дата ухвалення: 2022-06-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

30 червня 2022 року

м. Київ

справа №640/27310/20

адміністративне провадження № К/990/15854/22

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Пасічник С.С.,

суддів: Гончарової І.А., Олендера І.Я.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Світ інструменту Україна» на ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 28.09.2021 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 13.05.2022 у справі №640/27310/20 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Світ інструменту Україна" до Київської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення,

У С Т А Н О В И В:

Зі змісту касаційної скарги та наявних у Єдиному державному реєстрі судових рішень вбачається, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Світ інструменту Україна» (далі - ТОВ «Світ інструменту Україна», скаржник, позивач) 30.10.2020 звернулось до суду з позовом до Київської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів від 03.02.2020 №UA100000/2020/000054/2.

Окружний адміністративний суд міста Києва ухвалою від 09.11.2020 відкрив провадження у справі, призначив справу до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Представником Київської митниці Держмитслужби подано клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, у якому зазначено про пропуск позивачем шестимісячного строку звернення до суду із позовом, на обґрунтування чого посилався на те, що строк оскарження рішень про коригування митної вартості товарів має визначатись відповідно до частини другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, а не відповідно до норм Податкового кодексу України, як помилково вважає позивач.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 28.09.2021, залишеною без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 13.05.2022, позов залишено без розгляду.

Залишаючи позовну заяву без розгляду суд першої інстанції дійшов висновку, що позивачем подано позовну заяву з пропуском шестимісячного строку звернення до суду, встановленого частиною другою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Судом першої інстанції встановлено, що оскаржуване у даній справі рішення Київської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів від 03.02.2020 №UA100000/2020/000054/2 отримано ТОВ «Світ інструменту України» 03.02.2020 та в подальшому в адміністративному порядку не оскаржувалось. Також зі змісту долучених сторонами до справи документів суд встановив, що додаткові документи на підтвердження заявленої митної вартості товарів ТОВ «Світ інструменту Україна» після прийняття зазначеного рішення суб`єкта владних повноважень не подавало.

Застосовуючи до спірних правовідносин норми Кодексу адміністративного судочинства України, а не Податкового кодексу України, суд першої інстанції посилався на висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 27.05.2021 у справі №826/13159/17, де зазначено наступне: «оскільки позивач у цій справі оскаржує рішення, які прийняті з питань державної митної справи, то з урахуванням положень статті 29 Митного кодексу України строк на їх оскарження визначається згідно із вимогами Кодексу адміністративного судочинства України та становить шість місяців.»

Шостий апеляційний адміністративний суд у постанові від 09.11.2020 погодився з таким висновком суду першої інстанції та не прийняв доводи ТОВ «Світ інструменту Україна» про те, що Окружним адміністративним судом м. Києва застосовано правову позицію, викладену у постанові Верховного Суду від 27.05.2021 у справі №826/13159/17, яка була відсутня на момент відкриття провадження у справі, оскільки аналогічна правова позиція відносно застосування строків позовної давності в аналогічних правовідносинах була викладена ще у постанові Верховного Суду від 18.06.2020 у справі №805/1536/17-а, яка існувала на момент відкриття провадження у справі.

Посилання позивача на необхідність застосування у даному спорі положень статей 56 та 102 Податкового кодексу України судами визнано безпідставними, оскільки даними статтями врегульовано питання застосування спеціальних строків давності визначення податкових зобов`язань. Строк у 1095 днів може застосовуватись у випадку, коли суб`єктом звернення є платник податку та стосується таке звернення оскарження рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання. Однак, з аналізу вказаних норм митного та податкового законодавства вбачається, що рішення про коригування митної вартості товарів не є тотожним податковому повідомленню-рішенню, з огляду на те, що рішення про коригування митної вартості товарів лише встановлює результати здійснення контролю за правильністю визначення митної вартості товарів відповідно до вимог статей 54 та 55 Митного кодексу України, а податкове повідомлення-рішення приймається на інших підставах, створює інші правові наслідки та містить податкове зобов`язання для платника податків.

Таким чином, суди дійшли висновку, що нормами Податкового кодексу України та Митного кодексу України не встановлено спеціальний строк звернення до суду з приводу оскарження рішення про коригування митної вартості товарів, а тому, в даному випадку, підлягають застосуванню положення частини 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, якою передбачено шестимісячний строк звернення до суду з позовом.

Не погоджуючись із вказаними судовими рішенням, ТОВ «Світ інструменту Україна» звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 28.09.2021 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 13.05.2022 і направити справу для продовження розгляду до Окружного адміністративного суду міста Києва. Вказує на помилкове відхилення доводів стосовно дотримання процесуального строку звернення до суду та посилається на правовий висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 04.09.2018 у справі №826/19630/16.

При вирішенні питання про відкриття касаційного провадження за означеною касаційною скаргою суд виходить з наступного.

Колегія суддів погоджується з висновками судів попередніх інстанцій про обґрунтованість клопотання митного органу про залишення позову без розгляду, у зв`язку із пропуском строку звернення позивачем до суду та правильним застосовуванням до спірних правовідносин приписів статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, з огляду на наступне.

Відповідно до частини першої статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

За змістом частин першої та другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому, процесуальним строком є проміжок часу, встановлений законом або судом, у який суд та особи, що беруть участь у справі, та інші учасники процесу вчиняють певні процесуальні дії, передбачені Кодексу адміністративного судочинства України, в результаті вчинення яких настають певні правові наслідки.

За загальним правилом перебіг строку звернення до адміністративного суду починається з дня виникнення права на адміністративний позов, тобто коли особа дізналася або могла та повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У відповідності до статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Приписами статті 56 Податкового кодексу України встановлено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення - рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

Статтею 102 Податкового кодексу України передбачено, що контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання, а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.

Відповідно до пункту 9.2. статті 9 Податкового кодексу України відносини, пов`язані з установленням та справлянням мита, регулюються митним законодавством, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Приписами частин першої та другої статті 24 Митного кодексу України визначено, що кожна особа має право оскаржити рішення, дії або бездіяльність митних органів, їх посадових осіб та інших працівників, якщо вважає, що цими рішеннями, діями або бездіяльністю порушено її права, свободи чи інтереси. Предметом оскарження є: 1) рішення - окремі акти, якими митні органи або їх посадові особи приймають рішення з питань, передбачених законодавством України з питань митної справи, а також задовольняють скарги, заяви, клопотання конкретних фізичних чи юридичних осіб або відмовляють у їх задоволенні; 2) дії - вчинки посадових осіб та інших працівників митних органів, пов`язані з виконанням ними обов`язків, покладених на них відповідно до цього Кодексу та інших актів законодавства України; 3) бездіяльність - невиконання митними органами, їх посадовими особами та іншими працівниками обов`язків, покладених на них відповідно до цього Кодексу та інших актів законодавства України, або неприйняття ними рішень з питань, віднесених до їх повноважень, протягом строку, визначеного законодавством.

Разом з тим, у порядку, встановленому Податковим кодексом України, можуть бути оскаржені податкові повідомлення-рішень митних органів (частина п`ята статті 24 Митного кодексу України).

У відповідності до статті 29 Митного кодексу України рішення, дії або бездіяльність митних органів або їх посадових осіб можуть бути оскаржені безпосередньо до суду в порядку, визначеному законом.

Враховуючи, що позивач в даній справі оскаржує рішення митного органу, яке прийнято з питань державної митної справи, то з урахуванням положень статті 29 Митного кодексу України строк його оскарження визначається згідно із вимогами Кодексу адміністративного судочинства України.

Колегія суддів звертає увагу на те, що Велика Палата Верховного Суду в постанові від 30.01.2019 у справі № 755/10947/17 вказала, що суди під час вирішення тотожних спорів мають враховувати саме останню правову позицію.

Під час розгляду справи судами взято до уваги викладені в останніх постановах Верховного Суду висновки, що входять до предмета доказування у даній справі та надано правильну юридичну оцінку встановленим обставинам.

Частиною третьою статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

У даному випадку позивачем не подано заяви про поновлення строку на звернення до суду та не надано доказів, які б свідчили про існування обставин, що перешкоджали звернутись з даним позовом вчасно, а відтак суди дійшли правильного висновку, що він підлягає залишенню без розгляду.

Доводи ж касаційної скарги не спростовують мотивів, покладених судами в основу оскаржуваних судових рішень, як і не свідчать про порушення процесуальних норм при постановленні ухвали про залишення позову без розгляду. Посилання скаржника на висновки Верховного Суду, які викладені у постанові від 04.09.2018 у справі №826/19630/16 є безпідставними, оскільки судами враховано останню правову позицію Верховного Суду.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 333 Кодексу адміністративного судочинства України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо суд у порядку, передбаченому частинами другою, третьою цієї статті, дійшов висновку, що касаційна скарга є необґрунтованою.

Згідно з частиною другою статті 333 Кодексу адміністративного судочинства України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

За таких обставин, касаційна скарга є необґрунтованою, оскільки, у даному випадку, правильне застосування апеляційним судом норм процесуального права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення, що, в свою чергу, у розумінні пункту 5 частини першої та частини другої статті 333 Кодексу адміністративного судочинства України є підставою для відмови у відкритті касаційного провадження у справі.

Керуючись пунктом 5 частини першої, частиною другою статті 333 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В :

1. Відмовити Товариству з обмеженою відповідальністю «Світ інструменту Україна» у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою на ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 28.09.2021 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 13.05.2022 у справі №640/27310/20 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Світ інструменту Україна" до Київської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення.

2. Направити копію ухвали про відмову у відкритті касаційного провадження разом з касаційною скаргою та доданими до неї матеріалами особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

СуддіС.С. Пасічник І.А. Гончарова І.Я. Олендер