Справа № 480/9820/21
Суддя: Є.Д. Кравченко
Дата ухвалення: 2022-06-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
23 червня 2022 року Справа № 480/9820/21
Сумський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Кравченка Є.Д.,
за участю секретаря судового засідання - Сізової К.О.,
представника позивача - Грицика Г.О.,
представника третьої особи - Парфененка М.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу № 480/9820/21
за позовом ОСОБА_1
до Головного управління Держгеокадастру у Сумській області, Державного кадастрового реєстратора Міськрайонного управління у м.Сумах та Сумському районі Головного управління Держгеокадастру у Сумській області Красовської Катерини Петрівни,
третя особа - Сумська міська рада
про скасування рішення,-
В С Т А Н О В И В:
Ухвалою суду від 04.10.2021 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, призначено справу до судового розгляду в порядку загального позовного провадження у підготовчому судовому засіданні.
Від Сумської міської ради до суду надійшло пояснення щодо позову, в якому третя особа з твердженням позивача про те, що підстави для здійснення реєстраційної дії виправлення помилки, що виникла під час державної реєстрації земельної ділянки, відсутні, не погоджується, оскільки проект землеустрою позивача не погоджений Управлінням архітектури за містобудування Сумської міської ради.
Також, третя особа наголошує, що ефективний спосіб захисту мас бути таким, що відповідає змісту порушеного права, та таким, що забезпечує реальне поновлення прав особи, за захистом яких вона звернулась до суду, відповідно до вимог законодавства.
Враховуючи наявність рішення Сумської міської ради від 29.09.2021 № 1721-МР «Про відмову ОСОБА_1 у затвердженні проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та наданні її в оренду за адресою: АДРЕСА_1 , площею 0.0027 та», поданий адміністративний позов не призведе до захисту прав позивача на спірну земельну ділянку.
Представник позивача подав до суду відповідь на пояснення третьої особи, в яких зазначив, що посилання Сумської міської ради на непогодження проекту землеустрою позивача Управлінням архітектури за містобудування Сумської міської ради є необґрунтованим, оскільки чинним законодавством не передбачена така підстава для прийняття рішення про надання земельній ділянці статусу архівної.
Ухвалою суду від 09.11.2021 Головне управління Держгеокадастру у Сумській області залучене до участі у справі у якості співвідповідача.
Від Головного управління Держгеокадастру у Сумській області до суду надійшов письмовий відзив на позовну заяву, в якому співвідповідач звернув увагу на те, що представник позивача в позовній заяві визначив відповідачем державного кадастрового реєстратора Міськрайонного управління у м. Сумах та Сумському районі Головного управління Держгеокадастру у Сумській області Самохвал Тетяну Василівну, однак виправлення помилки, що виникла під час державної реєстрації земельної ділянки з порушенням вимог Порядку 1051, було здійснено державним кадастровим реєстратором вказаного управління Красовською Катериною Петрівною, а відповідно ОСОБА_2 є неналежним відповідачем, оскільки не вчиняла вищевказаних дій.
Крім того, Головне управління Держгеокадастру у Сумській області вважає, що державним кадастровим реєстратором ОСОБА_3 вчинені всі дії по виправленню помилки, що виникла під час держаної реєстрації земельної ділянки з порушенням вимог Порядку 1051 з вини органу, що здійснює ведення Державного земельного кадастру, здійснені у відповідності до норм законодавства, Закону України «Про Державний земельний кадастр» та п.п.6 п.138, п.156-2 Порядку 1051, а відповідно позовні вимоги позивача є необґрунтованими, безпідставними.
Ухвалою суду від 30.11.2021 державного кадастрового реєстратора Міськрайонного управління у м. Сумах та Сумському районі Головного управління Держгеокадастру у Сумській області Красовську Катерину Петрівну залучено до участі у справі у якості співвідповідача.
Ухвалою суду від 16.12.2021 неналежного відповідача державного кадастрового реєстратора Міськрайонного управління у м. Сумах та Сумському районі Головного управління Держгеокадастру у Сумській області Самохвал Тетяну Василівну замінено належним - державним кадастровим реєстратором Міськрайонного управління у м. Сумах та Сумському районі Головного управління Держгеокадастру у Сумській області Красовською Катериною Петрівною.
Державним кадастровим реєстратором Міськрайонного управління у м. Сумах та Сумському районі Головного управління Держгеокадастру у Сумській області Красовською Катериною Петрівною подано до суду відзив на позовну заяву, в якому вона позовні вимоги не визнала, вважає позовні вимоги необґрунтованими, безпідставними, а всі свої дії по виправленню помилки, допущеної у відомостях ДЗК під час державної реєстрації земельної ділянки такими, що здійснені у відповідності до норм чинного законодавства з дотриманням встановленої Порядком 1051 процедури, просила суд відмовити у задоволенні позову.
Ухвалою суду від 17.02.2022 закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до судового розгляду по суті.
У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав, просив суд їх задовольнити.
Представник відповідача Головного управління Держгеокадастру у Сумській області у судове засідання не прибув, подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із перебуванням відповідального за супровід даної справи працівника у відпустці.
Однак, суд відмовляє у задоволенні вказаного клопотання, з огляду на те, що Головне управління Держгеокадастру у Сумській області не позбавлене можливості направити для участі у судовому засіданні іншого представника, крім того, на думку суду, неявка представника Головного управління Держгеокадастру у Сумській області не перешкоджає розгляду даної справи.
Представник третьої особи у судовому засіданні проти позову заперечував, просив суд відмовити у його задоволенні.
Заслухавши представників позивача і третьої особи, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази у їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовна заява не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Судом встановлено, що на замовлення ОСОБА_1 фізичною особою-підприємцем ОСОБА_4 у 2020 році розроблено проект землеустрою щодо відведення у власність ОСОБА_1 земельної ділянки 02.07 - для іншої житлової забудови в АДРЕСА_1 на території Сумської міської ради (а.с. 9-17).
Вказаний проект землеустрою був погоджений висновком державної експертизи ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області від 13.05.2020 № 7826/82-20 (а.с. 17).
Надаючи оцінку правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Згідно із ст. 79-1 Закону України "Про Державний земельний кадастр" формування земельної ділянки полягає у визначенні земельної ділянки як об`єкта цивільних прав. Формування земельної ділянки передбачає визначення її площі, меж та внесення інформації про неї до Державного земельного кадастру. Земельна ділянка може бути об`єктом цивільних прав виключно з моменту її формування (крім випадків суборенди, сервітуту щодо частин земельних ділянок) та державної реєстрації права власності на неї.
Частиною 2 ст. 15 Закону України "Про Державний земельний кадастр" передбачено, що відомості про земельну ділянку містять інформацію про її власників (користувачів), зазначену в частині другій статті 30 цього Закону, зареєстровані речові права відповідно до даних Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.
Згідно із ч. 1 ст. 16 Закону України "Про Державний земельний кадастр" земельній ділянці, відомості про яку внесені до Державного земельного кадастру, присвоюється кадастровий номер.
Порядок ведення Державного земельного кадастру, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 17.10.2012 № 1051 (далі - Порядок 1051).
Відповідно до п. 138 Порядку 1051 помилками у Державному земельному кадастрі є:
1) технічна помилка (описка, друкарська, граматична, арифметична чи інша помилка), допущена органом, що здійснює ведення Державного земельного кадастру;
2) технічна помилка (описка, друкарська, граматична, арифметична чи інша помилка), допущена не з вини органу, що здійснює ведення Державного земельного кадастру (в тому числі технічна помилка у документах, на підставі яких внесені відомості до Державного земельного кадастру);
3) помилка, допущена у відомостях Державного земельного кадастру внаслідок помилки у документації із землеустрою та оцінки земель щодо визначення характеристик об`єктів Державного земельного кадастру в натурі (на місцевості) із порушенням (зміною) їх значень внутрішніх кутів та мір ліній між поворотними точками меж земельних ділянок та/або площі (в тому числі виявлена під час або після перенесення інформації про земельні ділянки з державного реєстру земель та відомостей про земельні ділянки та інші об`єкти Державного земельного кадастру, що містяться в документації із землеустрою та оцінки земель, затвердженій та переданій до 1 січня 2013 р. до Державного фонду документації із землеустрою);
4) помилка, допущена у відомостях Державного земельного кадастру, внесених до нього з інших кадастрів та інформаційних систем у порядку інформаційної взаємодії;
5) технічна помилка, допущена у відомостях Державного земельного кадастру внаслідок перенесення до Державного земельного кадастру відомостей про земельну ділянку, яка не була зареєстрована в державному реєстрі земель;
6) помилка, допущена у відомостях Державного земельного кадастру під час державної реєстрації земельної ділянки;
7) помилка у застосуванні систем координат земельних ділянок (в тому числі помилка, що виникає під час перерахунку із однієї системи координат в іншу), які були сформовані до 1 січня 2013 р. та відомості про які були перенесені до Державного земельного кадастру, та помилка у відомостях щодо місця розташування земельних ділянок (зміщення, розворот, віддзеркалювання) з урахуванням суміжних землеволодінь та землекористувань.
Відомості про земельну ділянку та інші об`єкти Державного земельного кадастру у разі виправлення помилки щодо реєстрації земельної ділянки або виправлення помилкового перенесення відомостей про земельну ділянку з Державного реєстру земель до Державного земельного кадастру та у разі скасування державної реєстрації земельної ділянки або виправлення помилки щодо інших об`єктів Державного земельного кадастру:
набувають статусу архівних за рішенням Державного кадастрового реєстратора;
відображаються на кадастровій карті в архівному шарі даних геоінформаційної системи;
зберігаються в Державному земельному кадастрі постійно разом з відомостями про відповідного Державного кадастрового реєстратора, дату та час набуття статусу архівних такими відомостями.
Згідно із п. 139 Порядку 1051 у разі виявлення фізичною або юридичною особою у витязі, довідці з Державного земельного кадастру, викопіюванні з картографічних матеріалів Державного земельного кадастру технічної помилки (описки, друкарської, граматичної, арифметичної чи іншої помилки) заінтересована особа письмово повідомляє про це за формою згідно з додатком 29 органові, що здійснює ведення Державного земельного кадастру.
У повідомленні викладається суть виявлених помилок.
До повідомлення додаються документи, що містять зазначені у повідомленні технічні помилки, та документи, що підтверджують такі помилки і містять правильну редакцію відповідних відомостей.
Відповідно до пп. 1 п. 144 Порядку 1051 якщо факт невідповідності відомостей Державного земельного кадастру інформації, що міститься в документах, які є підставою для внесення таких відомостей, підтверджено, Державний кадастровий реєстратор за допомогою програмного забезпечення Державного земельного кадастру: складає в електронній формі з накладенням кваліфікованого електронного підпису протокол виправлення помилки за формою згідно з додатком 30.
Обґрунтовуючи позовні вимоги, представник позивача посилається на те, що державним кадастровим реєстратором було порушено вимоги пунктів 139, 144 Порядку 1051, а саме виправлено помилку, що виникла під час державної реєстрації земельної ділянки, за відсутності повідомлення за формою згідно із додатком 29 до Порядку 1051.
Відповідно до п. 156-2 Порядку 1051 помилка, що виникла у відомостях Державного земельного кадастру під час державної реєстрації земельної ділянки з порушенням вимог цього Порядку, виправляється на підставі заяви про виправлення помилки, що виникла під час державної реєстрації земельної ділянки з порушенням вимог цього Порядку, за формою згідно з додатком 37-1.
документація із землеустрою (відомості з документації із землеустрою, що включена до Державного фонду документації із землеустрою), на підставі якої до Державного земельного кадастру внесені відомості;
документація із землеустрою, яка є підставою для виправлення помилок у Державному земельному кадастрі (за наявності).
Заява разом з доданими до неї документами подається заінтересованою особою особисто або надсилається в електронній формі засобами телекомунікаційного зв`язку з використанням електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, чи іншого альтернативного засобу електронної ідентифікації особи з використанням Єдиного державного вебпорталу електронних послуг, у тому числі через веб-сторінку Держгеокадастру.
Державний кадастровий реєстратор для виправлення помилки, що виникла під час державної реєстрації земельної ділянки з порушенням вимог цього Порядку, здійснює:
закриття (у разі зміни площі або меж земельної ділянки) Поземельної книги згідно з пунктом 58 цього Порядку;
формування в електронній формі з накладенням кваліфікованого електронного підпису протоколу виправлення помилки, що виникла під час державної реєстрації земельної ділянки з порушенням вимог цього Порядку або внаслідок перенесення до Державного земельного кадастру відомостей про земельні ділянки, які не зареєстровані в державному реєстрі земель, згідно з додатком 30-1;
передачу органу державної реєстрації прав інформації в порядку інформаційного обміну про виправлену помилку, що виникла під час державної реєстрації земельної ділянки з порушенням вимог цього Порядку (у разі зміни площі або меж земельної ділянки).
Протокол виправлення помилки формується у двох примірниках, один з яких видається або надсилається заявникові в електронній формі засобами телекомунікаційного зв`язку на вказану у зверненні адресу електронної пошти або з використанням Єдиного державного вебпорталу електронних послуг, у тому числі через веб-сторінку Держгеокадастру, другий - долучається до закритої Поземельної книги (у разі закриття Поземельної книги) або до заяви про виправлення помилки, що виникла під час державної реєстрації земельної ділянки з порушенням вимог цього Порядку.
Заяву про виправлення помилки, що виникла під час державної реєстрації земельної ділянки, відповідно до встановленої форми, сформовано в Національній кадастровій системі особисто державним кадастровим реєстратором Міськрайонного управління у м. Сумах та Сумському районі Головного управління Держгеокадастру у Сумській області Красовською Катериною Петрівною, яка є заінтересованою особою, тобто представником органу, що здійснює ведення Державного земельного кадастру, відповідне повідомлення при цьому не складається.
В даному випадку помилка допущена органом, що здійснює ведення Державного земельного кадастру, а відповідно вимоги щодо письмового повідомлення за встановленою формою визначені лише в разі виявлення їх фізичною або юридичною особою, як заінтересованих осіб про їх виправлення.
Крім того, суд вважає за необхідне звернути увагу на наступне.
Частиною 2 статті 55 Конституції України визначено, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.
Частиною 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
За змістом статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.
До суду можуть звертатися в інтересах інших осіб органи та особи, яким законом надано таке право.
У рішенні від 14.12.2011 №19-рп/2011 Конституційний Суд України зазначив, що права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст спрямованість діяльності держави (частина 2 статті 3 Конституції України). Для здійснення такої діяльності органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові і службові особи наділені публічною владою, тобто мають реальну можливість на підставі повноважень, встановлених Конституцією і законами України, приймати рішення чи вчиняти певні дії. Особа, стосовно якої суб`єкт владних повноважень прийняв рішення, вчинив дію чи допустив бездіяльність, має право на захист.
При цьому, обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися зазвичай індивідуально виражених прав чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.
Гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у звичайних законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб стверджувальне порушення було обґрунтованим.
Вирішуючи спір, суд має пересвідчитись у належності особі яка звернулась за судовим захистом, відповідного права або охоронюваного законом інтересу (чи є така особа належним позивачем у справі - наявність права на позов у матеріальному розумінні), встановити, чи є відповідне право або інтерес порушеним (встановити факт порушення), а також визначити чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача.
Тобто, обов`язковою умовою задоволення позову є доведеність позивачем порушення саме його прав та охоронюваних законом інтересів з боку відповідача, зокрема, наявність у особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або законного інтересу, на захист якого подано позов.
Аналогічні правові висновки, викладені в постанові Верховного Суду від 21.11.2018 у справі №504/4148/16-а.
Відповідно до ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Разом з тим, суд зазначає, що отримання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки не означає прийняття позитивного рішення про надання її у власність, оскільки процес передачі земельної ділянки громадянам у власність є стадійним, зокрема, стадіями якого є надання уповноваженим органом дозволу на розробку вказаного проекту, погодження проекту, затвердження проекту та надання земельної ділянки у власність.
Подібна правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 05.03.2019 у справі № 360/2334/17.
Відповідно до ч. 1 ст. 182 ЦК України право власності та інші речові права на нерухомі речі, обтяження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації.
Згідно із ч. 2 ст. 3 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" речові права на нерухоме майно та їх обтяження, що підлягають державній реєстрації відповідно до цього Закону, виникають з моменту такої реєстрації.
Доказів порушення рішеннями, діями або бездіяльністю відповідачів будь-яких інших прав або інтересів позивача матеріали справи не містять, у позовній заяві не наведено.
Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -
В И Р І Ш И В:
У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Сумській області, Державного кадастрового реєстратора Міськрайонного управління у м.Сумах та Сумському районі Головного управління Держгеокадастру у Сумській області Красовської Катерини Петрівни, третя особа - Сумська міська рада про скасування рішення відмовити.
Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Є.Д. Кравченко

Повний текст рішення складений та підписаний 04.07.2022.