Справа № 380/3588/22
Суддя: Желік Олександра Мирославівна
Дата ухвалення: 2022-06-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа № 380/3588/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 червня 2022 року м.Львів

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого-судді О.Желік,

за участю секретаря судового засідання Ю.Роздіна,

представника позивача Стегніцького А.М.

представника відповідача Посисень І.Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Приватного об`єднання громадян «Львівське учбово-виробниче підприємство» Українського Товариства Сліпих до Головного управління Держпраці у Львівській області про скасування постанови про накладення штрафу,-

встановив:

Підприємство об`єднання громадян Львівське учбово-виробниче підприємство українського товариства сліпих звернулось до Львівського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Держпраці у Львівській області, у якому просить:

- визнати протиправною та скасувати постанову відповідача про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення від 04.02.2022 року №ЛВ12583/411/ПД/НД/ФС;

- стягнути з Головного управління Держпраці у Львівській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь підприємства об`єднання громадян «Львівське учбово-виробниче підприємство українського товариства сліпих» судовий збір в сумі 2481 грн. 00 коп.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що постановою від 10.02.2022 року, директором Підприємства об`єднання громадян Львівське учбово-виробниче підприємство українського товариства сліпих, було отримано постанову від управління Держпраці у Львівській області, № ЛВ12583/411/ПД/НД/ФС від 4 лютого 2022 року, про накладення штрафу на підприємство об`єднання громадян Львівське учбово-виробниче підприємство Українського товариства сліпих у розмірі 19 500 грн. (дев`ятнадцять тисяч п`ятсот) гривень. Зазначив, що таку постанову винесено відповідачем з урахування положень постанови Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 № 823, яка визнана судом нечинною. Також вказав, що акт про неможливість проведення перевірки містить недоліки, зокрема: не заповнений, не вказано у чиїй присутності складався такий акт. Стверджує, що 08 грудня 2021 року посадові особи Держпраці не відвідували підприємства «Львівське учбово-виробниче підприємство українського товариства сліпих». Також вказав, що посадовими особами відповідача здійснено вихід за межі питань, які підлягали з`ясуванню, відтак вважає постанову такою, що не відповідає нормам процесуального і матеріального права, а тому підлягає скасуванню.

Ухвалою від 15.02.2022 суд відкрив спрощене позовне провадження в адміністративній справі та призначив справу до розгляду без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання, за наявними матеріалами.

Ухвалою від 24.04.2022 суд перейшов із спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін до розгляду адміністративної справи № 380/3588/22 за правилами спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Ухвалою суду від 30.05.2022 відмовлено в клопотанні Приватного об`єднання громадян «Львівське учбово-виробниче підприємство» Українського Товариства Сліпих про постановлення окремої ухвали.

Ухвалою суду від 30.05.2022 задоволено клопотання Приватного об`єднання громадян «Львівське учбово-виробниче підприємство» Українського Товариства Сліпих про визнання доказу недопустимим/неналежним/недостовірним.

На адресу суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву (16.03.2022 вх. № 20805), у якому проти позову заперечив. Зазначає що 29.11.2021 Управлінням видано наказ № 1779-П та направлення від 29.11.2021 № 1770, на проведення позапланового заходу зі здійснення державного контролю у формі інспекційного відвідування на предмет додержання вимог законодавства в частині трудового договору, тривалості робочого часу, оплати праці у Підприємство об`єднання громадян «Львівське учбово-виробниче підприємство Українського Товариства Сліпих» в період з 01.12.2021 по 14.12.2022.

02.12.2021 на адресу позивача рекомендованим листом № 470 надіслано письмову вимогу від 02.12.2021 № ЛВ12583/411/ПД про надання документів, необхідних для проведення заходу державного контролю у строк до 10:00 год. 08.12.2021.

Враховуючи те, що у встановлений строк позивачем таких документів не надано, інспектором праці було складено акт про неможливість проведення заходу державного контролю від 14.12.2021 № ЛВ12583/411/ПД/НД, яким зафіксовано порушення вимог статті 259 КЗпП України.

На підставі абзацу 7 частини другої статті 256 КЗпП винесено постанову про накладання штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення від 04.02.2022 № ЛВ12583/411/ПД/НД/ФС, якою позивача притягнуто до фінансової відповідальності шляхом накладання штрафу у розмірі 19500 грн.

Відповідач вважає спірну постанову правомірною, відтак просив відмовити у задоволенні позовних вимог.

Позивач надіслав на адресу суду відповідь на відзив (вх. № 22728 від 25.03.2022) у якій додатково вказав, що відповідачем не надано доказів того, що він звертався до центрального органу з проханням на надання дозволу на позапланову перевірку. Просив позов задовольнити.

Від відповідача на адресу суду надійшло заперечення на відповідь на відзив (вх. № 27780 від 18.04.2022) у якому заперечив доводи позивача. Просив у задоволенні позову відмовити.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав, просив позов задовольнити в повному обсязі.

Представниця відповідача проти позову в судовому засіданні заперечила. Просила відмовити у задоволенні позову.

Суд заслухав пояснення представників сторін, дослідив матеріали справи, всебічно і повно з`ясував усі фактичні обставини, об`єктивно оцінив докази, які мають юридичне значення для вирішення спору по суті та встановив таке.

На адресу Головного управління Держпраці у Львівській області надійшло звернення фізичної особи від 05.11.2021 за вх. № С-1375 (подане на Урядову гарячу лінію), в якому зазначається про порушення щодо заявника Підприємством об`єднання громадян «Львівське учбово-виробниче підприємство Українського Товариства Сліпих» вимог законодавства про працю.

Листом від 17.11.2021 вих. № 7829/1/13-21 Державною службою України з питань праці повідомлено територіальні органи Держпраці про надання погодження на проведення позапланових заходів зі здійснення державного нагляду (контролю) в Підприємстві об`єднання громадян «Львівське учбово-виробниче підприємство Українського Товариства Сліпих».

На підставі зазначеного Головним управлінням Держпраці у Львівській області 29 листопада 2021 року винесено наказ № 1779-П «Про проведення позапланового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю) у формі інспекційного відвідування ПОГ Львівське УВН УТОС», яким, переліченим у ньому інспекторам праці, наказано провести позаплановий захід зі здійснення державного контролю у формі інспекційного відвідування на предмет додержання вимог законодавства про працю в частині трудового договору, тривалості робочого часу, оплати праці у позивача (пункт 1); позаплановий захід державного контролю провести з 01 грудня по 14 грудня 2021 року (пункт 2).

Головним управлінням Держпраці у Львівській області на підставі наказу № 1779-П від 29 листопада 2021 року видано направлення № 1770 від 29.11.2021 для проведення позапланового заходу здійснення державного контролю у формі інспекційного відвідування у позивача. Строк здійснення заходу: з 01 грудня по 14 грудня 2021 року.

Відповідачем надіслано позивачу вимогу про надання документів № ЛВ 12583/411/ПД від 02.12.2021 у якій зобов`язав керівника підприємства об`єднання громадян «Львівське учбово-виробниче підприємство Українського Товариства Сліпих» надати перелік документів щодо керівника підприємства, головного бухгалтера, копій правил внутрішнього трудового розпорядку, особових карток працівник, копії табелів обліку робочих далі та інших документів щодо дотримання трудового законодавства позивачем у строк до 10:00 08.12.2021. Вказану вимогу надіслано позивачу рекомендованим листом за ШКІ № 470.

02.12.2021 та 08.12.2021 головним державним інспектором здійснено спробу проведення заходу державного контролю у позивача. Вказаним актом встановлено неможливість проведення заходу державного нагляду у зв`язку з ненаданням для ознайомлення книг, реєстрів та документів, ведення яких передбачено законодавством про працю, що містять інформацію з питань, які є предметом інспекційного відвідування, їх завірених об`єктом відвідування копій або витягів.

При проведенні інспекційного відвідування 02.12.2021, керівник приватного об`єднання громадян «Львівське учбово-виробниче підприємство» Українського Товариства Сліпих відмовився надавати документи, зазначені у вимозі, які назвала представниця відповідача. Таку відмову обґрунтував тим, що запитувані інспектором документи містять персональні дані працівників підприємства. Стверджував, що інспектор виходить за межі предмета перевірки. Вказані обставини підтверджуються електронним доказом оптичним диском для збереження інформації (даних) цифровому вигляді, долученим до матеріалів справи клопотанням відповідача від 16.06.2022 вх.№41538, на якому міститься відеозапис проведеного 02.12.2021 інспекційного відвідування, яке проводилося інспектором Волошин Л.В.

Інспектором праці було складено акт про неможливість проведення заходу державного контролю від 14,12.2021 № ЛВ12583/411/ПД/НД, яким зафіксовано порушення вимог статті 259 КЗпП України.

На підставі абзацу 7 частини другої статті 256 КЗпП винесено постанову про накладання штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення від 04.02.2022 № ЛВ12583/411/ПД/НД/ФС, якою позивача притягнуто до фінансової відповідальності шляхом накладання штрафу у розмірі 19500 грн.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає та враховує наступне.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади, їх посадові особи повинні діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Тобто, суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Відповідно до частини першої статті 259 КЗпП України державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами-підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, та його територіальні органи у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 лютого 2015 року № 96 затверджено Положення про Державну службу України з питань праці (далі Положення № 96).

Згідно із пунктом 1 Положення № 96 Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.

Згідно із підпунктами 6, 9 пункту 4 Положення № 96 Держпраці відповідно до покладених на неї завдань, у тому числі, здійснює державний контроль за дотриманням законодавства про працю юридичними особами, зайнятість населення в частині дотримання прав громадян під час прийому на роботу та працівників під час звільнення з роботи; використання праці іноземців та осіб без громадянства; наймання працівників для подальшого виконання ними роботи в Україні в іншого роботодавця; дотримання прав і гарантій стосовно працевлаштування громадян, які мають додаткові гарантії у сприянні працевлаштуванню; провадження діяльності з надання послуг з посередництва та працевлаштування.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що Управління Держпраці наділено контролюючими функціями за дотриманням роботодавцями законодавства про працю.

Відповідно до статті 4 КЗпП України законодавство про працю складається з Кодексу законів про працю України та інших актів законодавства України, прийнятих відповідно до нього.

Згідно із частиною першою статті 21 КЗпП України трудовим договором є угода між працівником і роботодавцем (роботодавцем - фізичною особою), за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, а роботодавець (роботодавець - фізична особа) зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін.

Частиною четвертою статті 24 КЗпП України визначено, що працівник не може бути допущений до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням роботодавця, та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Абзацом 2 частини 2 статті 265 КЗпП України встановлено відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, які використовують найману працю, у вигляді штрафу в разі фактичного допуску працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту), оформлення працівника на неповний робочий час у разі фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, та виплати заробітної плати (винагороди) без нарахування та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків у десятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, стосовно якого скоєно порушення. До юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, які використовують найману працю та є платниками єдиного податку першої - третьої груп, застосовується попередження.

Абзацом 1 постанови Кабінету Міністрів України № 413 від 17 червня 2015 року «Про порядок повідомлення Державній податковій службі та її територіальним органам про прийняття працівника на роботу/укладення гіг-контракту» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) установлено, що повідомлення про прийняття працівника на роботу подається власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом (особою) чи фізичною особою (крім повідомлення про прийняття на роботу члена виконавчого органу господарського товариства, керівника підприємства, установи, організації) до територіальних органів Державної податкової служби за місцем обліку їх як платника єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за формою згідно з додатком до початку роботи працівника за укладеним трудовим договором одним із таких способів:

засобами електронного зв`язку з використанням кваліфікованого електронного підпису відповідальних осіб відповідно до вимог законодавства у сфері електронного документообігу та електронних довірчих послуг;

на паперових носіях разом з копією в електронній формі;

на паперових носіях, якщо трудові договори укладено не більше ніж із п`ятьма особами.

Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05 квітня 2007 року № 877-V визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

Відповідно до статті 1 Закону № 877:

- державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища;

- заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Відповідно до вимог статті 3 Закону № 877 державний нагляд (контроль) здійснюється, зокрема, за такими принципами:

гарантування прав та законних інтересів кожного суб`єкта господарювання;

об`єктивності та неупередженості здійснення державного нагляду (контролю), неприпустимості проведення перевірок суб`єктів господарювання за анонімними та іншими безпідставними заявами, а також невідворотності відповідальності осіб за подання таких заяв;

здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом;

невтручання органу державного нагляду (контролю) у діяльність суб`єкта господарювання, якщо вона здійснюється в межах закону;

презумпції правомірності діяльності суб`єкта господарювання у разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів допускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків суб`єкта господарювання та/або повноважень органу державного нагляду (контролю).

Загальні вимоги до здійснення державного нагляду (контролю) визначені у статті 4 Закону № 877.

Згідно із частиною першою статті 4 Закону № 877 державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Планові та позапланові заходи здійснюються в робочий час суб`єкта господарювання, встановлений його правилами внутрішнього трудового розпорядку (частина 3 статті 4 Закону № 877).

Орган державного нагляду (контролю) не може здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності, якщо закон прямо не уповноважує такий орган на здійснення державного нагляду (контролю) у певній сфері господарської діяльності та не визначає повноваження такого органу під час здійснення державного нагляду (контролю) (абзац 8 частини 4 статті 4 Закону № 877).

Органи державного нагляду (контролю) та суб`єкти господарювання мають право фіксувати процес здійснення планового або позапланового заходу чи кожну окрему дію засобами аудіо- та відеотехніки, не перешкоджаючи здійсненню такого заходу (частина 8 статті 4 Закону № 877).

Плановий чи позаплановий захід щодо суб`єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником. Плановий чи позаплановий захід щодо фізичної особи - підприємця має здійснюватися за його присутності або за присутності уповноваженої ним особи (частина 11 статті 4 Закону № 877).

Перед початком здійснення державного нагляду (контролю) посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить запис до журналу реєстрації заходів державного нагляду (контролю) (за наявності такого журналу у суб`єкта господарювання) (частина 11 статті 4 Закону № 877).

При здійсненні заходів державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані використовувати виключно уніфіковані форми актів (частина 15 статті 4 Закону № 877).

Частинами першою четвертою статті 6 Закону № 877 визначено, що підставами для здійснення позапланових заходів є:

подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням;

виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб`єктом господарювання у документі обов`язкової звітності, крім випадків, коли суб`єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов`язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов`язаний повідомити суб`єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п`яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу;

перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю);

звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється територіальним органом державного нагляду (контролю) за наявністю погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи територіального органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі-підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб територіального органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом;

неподання суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів;

доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави;

настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання;

звернення посадових осіб органів місцевого самоврядування про порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства у випадках, коли право на подання такого звернення передбачено законом.

Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, крім позапланових заходів, передбачених частиною четвертою статті 2 цього Закону.

Суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Строк здійснення позапланового заходу не може перевищувати десяти робочих днів, а щодо суб`єктів малого підприємництва - двох робочих днів.

Продовження строку здійснення позапланового заходу не допускається.

Відповідно до частин першої, другої статті 7 Закону № 877 для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення) (абзац перший частини п`ятої статті 7 Закону № 877).

Згідно з частиною шостою статті 7 Закону № 877 за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

У разі створення суб`єктом господарювання перешкод органу державного нагляду (контролю) чи його посадовим особам при здійсненні заходів державного нагляду (контролю) в акті обов`язково зазначається опис дій чи бездіяльності, що призвели до створення таких перешкод, з посиланням на відповідні норми закону.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.

Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.

Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі-підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Частиною сьомою статті 7 Закону № 877 передбачено, що у разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

За змістом частини восьмої статті 7 Закону № 877 припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

Права суб`єкта господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначені статтею 10 Закону № 877.

Відповідно до цієї статті суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право, зокрема:

бути поінформованим про свої права та обов`язки;

вимагати від посадових осіб органу державного нагляду (контролю) додержання вимог законодавства;

перевіряти наявність у посадових осіб органу державного нагляду (контролю) службового посвідчення та посвідчення (направлення) і одержувати копію посвідчення (направлення) на проведення планового або позапланового заходу;

бути присутнім під час здійснення заходів державного нагляду (контролю), залучати під час здійснення таких заходів третіх осіб;

одержувати та ознайомлюватися з актами державного нагляду (контролю);

надавати органу державного нагляду (контролю) в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта;

оскаржувати в установленому законом порядку неправомірні дії органів державного нагляду (контролю) та їх посадових осіб;

вести журнал реєстрації заходів державного нагляду (контролю) та вимагати від посадових осіб органів державного нагляду (контролю) внесення до нього записів про здійснення таких заходів до початку їх проведення.

Механізм накладення на суб`єктів господарювання та роботодавців штрафів за порушення законодавства про працю, передбачених ч. 2 ст. 265 КЗпП України врегульовано Порядком накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2013 № 509 (далі - Порядок № 509).

За приписами п. 2 Порядку № 509 штрафи накладаються Головою Держпраці, його заступниками, керівниками територіальних органів Держпраці та їх заступниками (з підстав, визначених абзацами третім - сьомим цього пункту), керівниками виконавчих органів міських рад міст обласного значення, сільських, селищних, міських рад об`єднаних територіальних громад та їх заступниками (з підстав, визначених абзацами четвертим - шостим цього пункту) (далі - уповноважені посадові особи).

Штрафи накладаються на підставі, зокрема, акта про неможливість проведення інспекційного відвідування/невиїзного інспектування.

Згідно з п. 3 Порядку № 509 справа про накладення штрафу розглядається у 45-денний строк з дня, що настає за днем одержання уповноваженою посадовою особою документів, зазначених в абзацах третьому - сьомому пункту 2 цього Порядку.

Про дату одержання документів, зазначених в абзацах третьому - сьомому пункту 2 цього Порядку, уповноважена посадова особа письмово повідомляє суб`єкту господарювання та роботодавцю не пізніше ніж через п`ять днів після їх отримання рекомендованим листом чи телеграмою, телефаксом, телефонограмою або шляхом вручення повідомлення їх представникам, про що на копії повідомлення, яка залишається в уповноваженої посадової особи, що надіслала таке повідомлення, робиться відповідна позначка, засвідчена підписом такого представника.

Пунктом 4 Порядку № 509 передбачено, що під час розгляду справи досліджуються матеріали і вирішується питання щодо наявності підстав для накладення штрафу.

За результатами розгляду справи уповноважена посадова особа на підставі документів, зазначених в абзацах третьому - сьомому пункту 2 цього Порядку, складає постанову про накладення штрафу.

Постанова про накладення штрафу складається у двох примірниках за формою, встановленою Мінекономіки, один з яких залишається в уповноваженої посадової особи, що розглядала справу, другий - надсилається протягом трьох днів з дня складення суб`єктові господарювання або роботодавцю, стосовно якого прийнято постанову, або вручається його представникові, про що на примірнику робиться відповідна позначка, засвідчена підписом такого суб`єкта господарювання або роботодавця чи їх представника. У разі надсилання примірника постанови засобами поштового зв`язку в матеріалах справи робиться відповідна позначка.

Суд враховує, що при проведенні інспекційного відвідування, керівник позивача відмовився надавати витребувані документи інспектору Держпраці.

У зв`язку з зазначеними обставинами, подальше проведення перевірки діяльності позивача було неможливим, що підтверджується актом про неможливість проведення заходу державного контролю № ЛВ12583/411/ПН/НД від 14.12.2021.

Вказані обставини є підставою для накладення штрафу, що і мало місце у спірних правовідносинах.

Суд критично оцінює доводи позивача про те, що інспектор вийшла за межі предмета перевірки, оскільки фактично така перевірка не проводилася. Причиною не проведення перевірки є ненадання посадовими особами позивача запитуваних документів.

Крім того, такі доводи спростовуються висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 19.08.2020 у справі № 756/6946/16-а. У вказаній постанові Верховний Суд вказав, що якщо перевірка про порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства про працю та загальнообов`язкове державне соціальне страхування проводиться за зверненням фізичної або юридичної особи, коло питань, що підлягають з`ясуванню під час проведення перевірки, може бути не обмежено фактами, викладеними у зверненні.

Щодо доводів позивача про те, що постанову Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 № 823 скасовано в судовому порядку, суд зазначає таке.

З приводу вказаного колегія суддів зазначає, що, дійсно, за приписами ст. 259 Кодексу законів про працю України державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

На час проведення перевірки Кабінетом Міністрів України постанову Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 № 823 дійсно скасовано рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 28 квітня 2021 року у справі № 640/17424/19, яке набрало законної сили 14.09.2021.

Разом з тим, відсутність встановленого порядку проведення перевірки, не наділяє суб`єктів господарювання правом не виконувати приписів законодавства. Суд зазначає, що чинними на момент проведення перевірки позивача були Закону № 877, Порядок № 509 та КЗпП України.

Крім того, матеріали справи містять підтвердження того, що Держпраці України надало згоду на проведення позапланової перевірки позивача (лист від 17.11.2021 № 7829/1/13-21, підставою для призначення якої стало звернення гр. ОСОБА_1 .

За приписами ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» підставами для здійснення позапланових заходів є, зокрема, звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності).

Таким чином, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими та задоволенню не підлягають.

Щодо інших доводів, суд зазначає таке.

Відповідно до статті 8 Конституції України, статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України та частини першої статті 17 Закону України від 23 лютого 2006 року «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, та застосовує цей принцип з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини. Європейський суд з прав людини в рішенні у справі «Гарсія Руїз проти Іспанії» (рішення від 21 січня 1999 року), зокрема, зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Європейської конвенції з прав людини і зобов`язує суди викладати підстави для своїх рішень, це не можна розуміти як вимогу давати докладну відповідь на кожний аргумент.

Тому за наведених вище підстав, якими суд обґрунтував своє рішення, суд не бачив необхідності давати докладну відповідь на інші аргументи, оскільки вони не є визначальними для прийняття рішення у справі.

Отже, відповідачем 04.02.2022 винесено постанову №ЛВ12583/411/ПД/НД/ФС про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами у розмірі 19 500,00 грн. у відповідності до ст. 259 КЗпП України про порушення законодавства про працю у проведенні заходу державного контролю з питань додержання законодавства про працю, в частині ненадання необхідних документів ведення яких передбачених законодавством про працю.

Відповідно до ч. 2 ст. 73 КАС України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно з ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Оцінивши докази, які є у справі за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову.

У силу приписів ст. 139 КАС України судові витрати покладаються на позивача.

Керуючись ст. ст. 72-77, 90, 139, 243-246, 255, 293, 295 КАС України, суд

вирішив:

В задоволенні адміністративного позову Підприємства об`єднання громадян Львівське учбово-виробниче підприємство українського товариства сліпих до Головного управління Держпраці у Львівській області про визнання протиправною та скасування постанови № ЛВ 12583/441/ПД/НД/ФС від 04.02.2022 про накладання штрафу відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно ст.295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції, з урахуванням вимог підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" КАС України. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 01.07.2022.

Суддя Желік О.М