Справа № 560/6819/22
Суддя: Божук Д.А.
Дата ухвалення: 2022-07-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/6819/22
УХВАЛА

04 липня 2022 рокум. Хмельницький
Суддя Хмельницького окружного адміністративного суду Божук Д.А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Малкової Марії Вікторівни про визнання протиправною та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся в суд з позовом, в якому просить:

1. Визнати протиправною та скасувати постанову Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Малкової Марії Вікторівни (02094, м. Київ, вул. Поправки Юрія, 6, офіс 14) про відкриття виконавчого провадження №63621930 від 16.11.2020.

2. Відстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору до винесення рішення по справі у зв`язку із перебуванням на день подання позовної заяви ОСОБА_1 в місцях здійснення військових дій (являється мобілізованою особою).

Згідно пункту 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160,161,172 цього Кодексу.

Проте позовна заява не відповідає таким вимогам.

Суд звертає увагу на те, що згідно з ч. 1-2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з ч.2 ст.287 КАС України позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Позивач оскаржує постанову про відкриття виконавчого провадження від 16.11.2020.

Позовна заява відправлена до суду поштовим зв`язком 25.06.2022.

За таких обставин, позивач звернувся до суду після спливу строку, визначеного частиною 2 ст. 287 КАС України.

При цьому обставини поважності причин пропуску строку звернення до суду має вказати саме позивач. Однак таких обставин ним не зазначено.

У позовній заяві вказується лише про те, що 15.06.2022 на електронну адресу представника ОСОБА_1 - адвоката Цвігун Т.С. була отримана постанова приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Малкової Марії Вікторівни про відкриття виконавчого провадження від 16.11.2020 ВП № 63621930. Однак відомостей про те, що оскаржувана постанова до цього взагалі не була отримана позивачем (або його представником), і про таку він не знав, у позовній заяві не зазначено.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 20 листопада 2019 року по справі № 9901/405/19 виклала правову позицію про те, що правовий інститут строків звернення до адміністративного суду за захистом свого порушеного права не містить вичерпного, детально описаного переліку причин чи критеріїв їх визначення. Натомість закон запроваджує оцінні, якісні параметри визначення таких причин - вони повинні бути поважними, реальними або, як згадано вище, непереборними і об`єктивно нездоланними на час плину строків звернення до суду. Ці причини (чи фактори об`єктивної дійсності) мають бути несумісними з обставинами, коли суб`єкт звернення до суду знав або не міг не знати про порушене право, ніщо правдиво йому не заважало звернутися до суду, але цього він не зробив і через власну недбалість, легковажність, байдужість, неорганізованість чи інші подібні за суттю ставлення до права на доступ до суду порушив ці строки.

Інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.

Відповідно до ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Наведене свідчить про недотримання позивачем вимог статті 161 КАС України та є недоліком позовної заяви.

У свою чергу, згідно ч.1 ст.123 КАС України протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Крім цього, згідно з частиною 3 статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У свою чергу, правові засади справляння судового збору, платники, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України "Про судовий збір" (далі - Закон).

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01.01.2022 року прожитковий мінімум для працездатних осіб на 2022 рік в Україні складає 2481 гривні.

Згідно із частиною другою цього ж Закону, за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру, який подано фізичною особою встановлена ставка судового збору на рівні 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи наведене, позивачу за подання позовної заяви слід сплатити судовий збір у розмірі 992,40 грн., проте ним такий не сплачено.

У позовній заяві позивач просить відстрочити сплату судового збору (у зв`язку з перебуванням позивача в місцях здійснення бойових дій), про що суд зазначає наступне.

Згідно з частиною 2 статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до статті 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Таким чином, у розумінні приписів статті 8 Закону України "Про судовий збір" відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, звільнення його від сплати може мати місце за наявності виключних обставин.

За відсутності першої підстави для звільнення від сплати судового збору (майновий стан), другорядні підстави (такі як предмет позову) не можуть братися до уваги.

Отже, статтею 8 Закону України "Про судовий збір" встановлений виключний перелік умов, за яким позивачу може бути відстрочено чи розстрочено сплату судового збору. При цьому саме на позивача покладається обов`язок довести обставини неможливості сплати судового збору. Крім того, жодних доказів на підтвердження перебуванням позивача в місцях здійснення бойових дій суду не надано.

Суд не вправі вчиняти дії, про які йдеться у статті 8 Закону України "Про судовий збір", з власної ініціативи.

З врахуванням наведених норм права підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної особи (наприклад, довідка про доходи (пенсію), банківські документи про відсутність на рахунку коштів, тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи та подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Проте позивач доказів на підтвердження важкого майнового стану, який унеможливлює сплату судового збору, до позовної заяви не долучив. Без надання позивачем документальних доказів його майнового стану суд не має можливості задовольнити вказане клопотання про розстрочення (відстрочення) сплати судового збору.

Отже, наведені у позовній заяві доводи позивача не є обґрунтованими та не свідчать про наявність підстав для задоволення клопотання. Тому підстави для відстрочення сплати судового збору відсутні.

Судовий збір слід сплачувати за наступними реквізитами: одержувач коштів - ГУК у Хмел обл/Хмельниц. мтг/22030101, , Банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО) - 899998, Рахунок - UA4022775, код класифікації доходів бюджету - 22030101.

Із урахуванням того, що позовна заява містить недоліки, відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України вона підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків. Недоліки повинні бути усунені позивачем шляхом подання до суду:

1) клопотання про поновлення строку звернення до суду та доказів поважності його пропуску;

2) документу про сплату судового збору у розмірі 992,40 грн.

Керуючись частиною 1 статті 123, статтею 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 10 днів з дня вручення йому ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий суддяД.А. Божук