Справа № 804/16289/15
Суддя: Юхно Ірина Валеріївна
Дата ухвалення: 2022-07-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

04 липня 2022 року Справа 804/16289/15

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Юхно І.В., перевіривши матеріали заяви ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами в адміністративній справі №804/16289/15 за позовом ОСОБА_1 до відповідача-1 Криворізького міського управління Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в Дніпропетровській області, відповідача-2 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, відповідача-3 Ліквідаційної комісії Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в Дніпропетровській області про поновлення на службі, -

ВСТАНОВИВ:

30.06.2022 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла від ОСОБА_1 заява про перегляд за нововиявленими обставинами в адміністративній справі №804/16289/15, у якому позивач просить суд:

- скасувати частково рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19.07.2019 року в адміністративній справі №804/16289/15 в частині розрахунку середньої заробітної плати за період вимушеного прогулу;

- стягнути середню заробітну плату за весь період вимушеного прогулу з урахуванням періоду знаходження у відпустці по догляду за дитиною.

В обґрунтування вказаної заяви позивач посилався на те, що відповідно до ч.2 ст.361 КАС України підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є: істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи. На думку заявника, зважаючи на приписи ч.2 ст.361 КАСУ підставою перегляду рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19.07.2019 року в адміністративній справі 804/16289/15 є: - застосування постанови КМУ №1294 «Про упорядкування структури та умов грошового забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» (яка втратила чинність на день розгляду адміністративної справи та не підлягала застосуванню); - незастосування постанови КМУ №988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» (яка була чинною на момент розгляду адміністративної справ та підлягала застосуванню).

Вказана заява на підставі Протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 30.06.2022 передана на розгляд головуючому судді Юхно І.В.

Згідно з положеннями частин 1-2 статті 366 КАС України заява про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, що надійшла до адміністративного суду, передається судді адміністративного суду, який визначається в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу. Протягом п`яти днів з дня після надходження заяви до адміністративного суду суддя (суддя-доповідач) перевіряє її відповідність вимогам статті 364 цього Кодексу і вирішує питання про відкриття провадження за нововиявленими або виключними обставинами.

Так, в силу частини 1 статті 362 КАС України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати заяву про перегляд судового рішення суду будь-якої інстанції, яке набрало законної сили, за нововиявленими або виключними обставинами.

Положеннями стаття 364 КАС України визначені форма та зміст заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

1) найменування адміністративного суду, до якого подається заява про перегляд, номер справи;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку та адреса електронної пошти, офіційна електронна адреса, за наявності;

3) ім`я (найменування) інших учасників справи;

4) судове рішення, про перегляд якого за нововиявленими або виключними обставинами подається заява;

5) нововиявлені або виключні обставини, якими обґрунтовується вимога про перегляд судового рішення, дата їх відкриття або встановлення;

6) посилання на докази, що підтверджують наявність нововиявлених або виключних обставин;

7) перелік документів та інших матеріалів, що додаються.

Пунктом 1 частини 2 статті 361 КАС України передбачено, що підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Істотними для справи обставинами вважаються такі факти і події, які мають юридичне значення для взаємовідносин сторін, що звернулись до суду з метою розгляду спірної ситуації, тобто ці факти існували вже під час розгляду спірної ситуації в суді, але не були і не могли бути відомі ні особам, які брали участь у розгляді адміністративної справі, ні суду, який її розглядав та вирішував її по суті.

Тобто нововиявлені обставини за своєю юридичною сутністю є фактичними даними, що спростовують факти, які було покладено в основу рішення. Іншими словами, якби нововиявлена обставина була відома суду під час винесення судового акту, то вона б обов`язково вплинула на остаточні висновки суду.

Європейський Суд з прав людини в рішенні у справі «Правєдная проти Росії» від 18.11.2004 р. зазначає, що одним із аспектів принципу верховенства права є принцип правової певності, який, окрім іншого, передбачає, що, якщо суд ухвалив остаточне рішення по суті спору, таке рішення не може бути піддане перегляду. Цей принцип встановлює, що жодна сторона не вправі ставити питання про перегляд остаточного судового рішення, яке набрало законної сили, лише задля нового судового розгляду і нового рішення по суті. Відхилення від цього принципу допустимі лише за наявності виняткових обставин. Процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні, а також те, що цей доказ є вирішальним.

Так, згідно із пунктом 5 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику перегляду судами у зв`язку з нововиявленими обставинами рішень, ухвал і постанов у цивільних справах, що набрали законної сили» від 27.02.1981 р. за №1 із змінами і доповненнями, внесеними постановою Пленуму Верховного Суду України від 25.05.1998 року № 15, як нововиявлені можуть розглядатися обставини, що обґрунтовують вимоги або заперечення сторін чи мають інше істотне значення для правильного вирішення справи, які існували на час постановлення рішення, ухвали, постанови, але про них не знали і не могли знати заявник і суд (наприклад, виявлення факту, що сторона була недієздатною, угода чи актовий запис недійсні, що є або скасований заповіт на майно, наявність даних про недійсність розірваного судом шлюбу, вказівки Конституційного Суду України про преюдиціальність його рішення при розгляді судами загальної юрисдикції позовів, пов`язаних із правовідносинами, що виникли внаслідок дії неконституційного акта тощо).

Крім того, у Розділі І постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 22.05.2015 року № 7 «Про узагальнення судової практики розгляду адміністративними судами заяв про перегляд судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами» зазначено, що не можуть вважатися нововиявленими ті обставини, що встановлюються на підставі доказів, які не були своєчасно подані сторонами чи іншими особами, які беруть участь у справі. Обставини, що виникли чи змінилися після ухвалення судом рішення, а також обставини, на які посилався учасник судового процесу у своїх поясненнях, або які могли бути встановлені в разі виконання судом вимог процесуального закону, теж не можуть визнаватися нововиявленими.

Отже, істотними обставинами справи вважаються ті, які можуть вплинути на рішення суду, яке набрало законної сили, а це, передусім, ті, що взагалі не були предметом розгляду по даній адміністративній справі в адміністративному суді, у зв`язку з тим, що вони не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою на час розгляду справи.

Таким чином, під час розгляду заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами суд повинен дослідити, чи впливають зазначені позивачем обставини на юридичну оцінку обставин, здійснену судом під час постановлення рішення, що переглядається, надати оцінку тому, чи відповідають зазначені позивачем обставини ознакам нововиявлених обставин, а також встановити, чи дійсно позивач не знав та не міг знати про наявність обставин, на які він посилається як на нововиявлені.

Нова обставина, що з`явилася або змінилася після розгляду справи, не є підставою для перегляду справ. Тобто, для визнання обставини нововиявленою недостатньо, щоб особа просто не знала про наявність певної істотної обставини, а потрібно, щоб вона і не могла знати про неї. Якщо вона все-таки могла знати про певну обставину за добросовісного ставлення до справи, тоді ця підстава для перегляду відсутня.

Не вважаються нововиявленими нові обставини, які виявлені після ухвалення судом рішення, а також зміна правової позиції суду в інших подібних справах.

Не можуть вважатися нововиявленими ті обставини, що встановлюються на підставі доказів, які не були своєчасно подані сторонами чи іншими особами, які беруть участь у справі.

Обставини, що виникли чи змінилися після ухвалення судом рішення, а також обставини, на які посилався учасник судового процесу у своїх поясненнях, або які могли бути встановлені в разі виконання судом вимог процесуального закону, теж не можуть визнаватися нововиявленими.

Аналогічна правова позиція висловлена в постановах Верховного Суду від 02 травня 2018 року у справі № 2а-7523/10/1270, від 02 травня 2018 року у справі № 303/3535/16-а, від 04 вересня 2018 року у справі №809/824/17, від 22 листопада 2018 року у справі № 826/14224/15, від 01.02.2019 року у справі №2040/7218/18, яка підлягає обов`язковому врахуванню апеляційним судом в силу вимог ч.5 ст.242 КАС України.

Водночас, суд зазначає, що в порушення п.5-6 ч.2 ст.364 КАС України у заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими позивачем не було зазначено: дата відкриття або встановлення нововиявлених обставин, якими обґрунтовується вимога про перегляд судового рішення, а також відсутнє посилання на докази, що підтверджують наявність нововиявлених обставин.

З огляду на вищевикладене, позивачу необхідно надати до суду заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами у відповідності до вимог статті 364 КАС України, яка містить дату відкриття або встановлення нововиявлених обставин, якими обґрунтовується вимога про перегляд судового рішення; посилання на докази, що підтверджують наявність нововиявлених обставин.

За приписами п.3 ч. 3 ст.364 КАС України до заяви додаються докази, що підтверджують наявність нововиявлених або виключних обставин.

Разом із цим, частиною 1 статті 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Суд звертає увагу, що до своєї заяви позивачем було додано лише копію рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19.07.2019 у справі №804/16289/15, роздруківку Постанови Кабінету Міністру України від 07.11.2007 №1294 «Про упорядкування структури та умов грошового забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» та три копії постанов Верховного Суду у справах №826/26541/15 та №802/4030/15-а від 10.05.2019, №805/80/16-а від 23.11.2018. Інших доказів в порушення п.3 ч.3 ст.364 КАС України на підтвердження наявності нововиявлених обставин, дати їх відкриття або встановлення ОСОБА_1 до заяви надано не було.

Так, в заяві про перегляд судового рішення в адміністративній справі №160/16289/15 за нововиявленими обставинами, заявник, зокрема, посилається на практику Верховного Суду, яка була оприлюднена в Єдиному державному реєстрі судових рішень на час ухвалення як судом першої інстанції, так і судом апеляційної інстанції, судових рішень в адміністративній справі №160/16289/15. Тобто, ОСОБА_1 мав бути обізнаний про існування вказаних постанов на час розгляду справи по суті Дніпропетровським окружними адміністративним судом, за результатами якого ухвалено рішення від 19.07.2019.

Більш того, вищезазначені постанови Верховного Суду подавались ОСОБА_1 разом із апеляційною скаргою за нововиявленими обставинами, яка подавалась до Третього апеляційного адміністративного суду 05.08.2021, що свідчить про достеменну обізнаність позивача про існування вказаних постанов Верховного Суду, ще на час подання такої скарги.

В той же час, суд звертає увагу, що за положеннями частини 1 статті 363 КАС України, визначено, що заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами може бути подано, зокрема: з підстави, визначеної пунктом 1 частини другої статті 361 цього Кодексу, - учасниками справи протягом тридцяти днів з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про існування таких обставин.

До заяви додаються у разі пропуску строку на подання заяви - клопотання про його поновлення (п.4 ч.3 ст.364 КАС України).

Суд зазначає, що із заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами заявником було надано клопотання про поновлення строку на перегляд рішення за нововиявленими обставинами, яке мотивоване тим, що відповідно до ч.2 ст.233 КЗпП працівник має право звернутися до суду з вимогою про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строку. Заявник посилається на те, що рішення яке підлягає частковому перегляду за нововиявленими обставинами саме порушення виплати є підставою для його часткового скасування.

Частиною 1 статті 120 КАС України встановлено, що перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Проте, суд ще раз наголошує, що ані в заяві про перегляд рішення за нововиявленими обставинами, ані в клопотання про поновлення строку, ОСОБА_1 не було зазначено дати відкриття або встановлення нововиявлених обставин, якими обґрунтовується вимога про перегляд судового рішення, що унеможливлює встановлення судом початок перебігу процесуального строку на подання ОСОБА_1 заяви про перегляд рішення за нововиявленими обставинами.

Водночас, щодо наведених обґрунтувань клопотання заявника про поновлення строку, суд звертає увагу, що нормами статті 233 Кодексу Законів про працю України передбачено, що працівник може звернутися з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, а у справах про звільнення - в місячний строк з дня вручення копії наказу про звільнення або з дня видачі трудової книжки.

У разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Окрім цього, у своєму рішенні №8-рп/2013 від 15 жовтня 2013 року по справі №1-13/2013 Конституційний Суд України дійшов висновку, що у разі порушення роботодавцем законодавства про оплату праці не обмежується будь-яким строком звернення працівника до суду з позовом про стягнення заробітної плати, що йому належить, тобто усіх виплат, на які працівник має право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій, встановлених законодавством, незалежно від того, чи було здійснене роботодавцем нарахування таких виплат.

Тобто, наведеними нормами врегульовані строки звернення до суду з позовом про стягнення заробітної плати, а спеціальним строком на звернення до суду із заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами є строк, визначений ч.1 ст.363 КАС України.

Ототожнення позивачем позовного провадження та провадження з перегляду судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами є помилковим, як вже було зазначено судом в ухвалі Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.06.2022.

Суд також вважає за необхідне звернути увагу заявника, поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Наведений висновок узгоджується з неодноразово викладеною правовою позицією Верховного Суду, зокрема у постановах від 31.03.2021 по справі № 240/12017/19 та від 14.07.2021 у справі № 560/964/17.

Під час вирішення питання про достатність підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними, суд звертає увагу, що обов`язок по доведенню та обґрунтуванню наявності обставин, на які посилається позивач у клопотанні про поновлення процесуального строку звернення до суду, покладається саме на позивача/заявника.

При цьому, суд звертає увагу заявника, що частиною 1 статті 45 КАС України встановлено, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

З урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема, подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, які спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення (п.1 ч.2 ст.45 КАС України).

З матеріалів справи судом встановлено, що ОСОБА_1 двічі звертався до Третього апеляційного адміністративного суду з апеляційними скаргами про перегляд постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 11.12.2019 року у справі №160/16289/15 за нововиявленими обставинами, які мотивовані тим, що рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19.07.2019 року в частині розрахунку періоду та розміру суми вимушеного прогулу постановлено з порушенням норм матеріального та процесуального права, оскільки чинним законодавством не встановлено право суду зменшувати період вимушеного прогулу, що у згоджується з практикою Верховного Суду.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 15 грудня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 про перегляд постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 11.12.2019 року за нововиявленими обставинами у справі №804/16289/15 залишено без задоволення, а Постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 11.12.2019 року - залишено без змін.

Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 06.04.2022 апеляційну скаргу ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19.07.2019 в адміністративній справі №804/16289/15 за позовом ОСОБА_1 до Ліквідаційної комісії Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в Дніпропетровській області, Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, Криворізького міського управління Головного управління МВС України в Дніпропетровській області про поновлення на службі повернуто без розгляду.

В подальшому, ОСОБА_1 01.06.2022 звертався до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із «позовною заявою за нововиявленими обставинами» в адміністративній справі №804/16289/15, у якій просив суд: - скасувати рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19.07.2019 року в адміністративній справі №804/16289/15 в частині розрахунку середньої заробітної плати за період вимушеного прогулу; - стягнути середню заробітної плати за весь період вимушеного прогулу з врахуванням періоду знаходження у декретній відпустці.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29.06.2022 позовну заяву ОСОБА_1 за нововиявленими обставинами в адміністративній справі №804/16289/15 за позовом ОСОБА_1 до відповідача-1 Криворізького міського управління Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в Дніпропетровській області, відповідача-2 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, відповідача-3 Ліквідаційної комісії Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в Дніпропетровській області про поновлення на службі - повернуто позивачу.

Наведені обставини свідчать про те, що ОСОБА_1 неодноразово звертався до суду про перегляд судового рішення в частині розрахунку середньої заробітної плати за період вимушеного прогулу та стягнення середньої заробітної плати за весь період вимушеного прогулу з врахуванням періоду знаходження у декретній відпустці з посиланням на практику Верховного Суду.

Таким чином, суд звертає увагу, що наведені заявником підстави у клопотанні про поновлення строку на звернення до суду із заявою про перегляд рішення за нововиявленими обставинами не можуть бути визнані судом поважними, у зв`язку з чим у суду відсутні правові підстави для поновлення ОСОБА_1 строку на подання заяви про перегляд рішення за нововиявленими обставинами.

З огляду на вищевикладене, суд вважає за необхідне запропонувати заявнику надати до суду клопотання про поновлення заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами з відповідними доказами поважності причин його пропуску.

Відповідно до частини 3 статті 366 КАС України до заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 364 цього Кодексу, застосовуються правила статті 169 цього Кодексу.

Частинами 1 та 2 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Окрім цього, частиною 1 статті 123 КАС України передбачено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

На підставі викладеного суд залишає подану заяву без руху та пропонує позивачу усунути наступні недоліки шляхом надання до суду:

- заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами у відповідності до вимог статті 364 КАС України, яка містить дату відкриття або встановлення нововиявлених обставин, якими обґрунтовується вимога про перегляд судового рішення; посилання на докази, що підтверджують наявність нововиявлених обставин;

- в разі подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами з пропуском строку, визначеного ч.1 ст.363 КАС України надати до суду - клопотання про його поновлення з відповідними доказами поважності причин його пропуску.

Керуючись статтями 169, 248, 256, 361-366 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами в адміністративній справі №804/16289/15 за позовом ОСОБА_1 до відповідача-1 Криворізького міського управління Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в Дніпропетровській області, відповідача-2 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, відповідача-3 Ліквідаційної комісії Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в Дніпропетровській області про поновлення на службі - залишити без руху.

Надати заявнику строк для усунення недоліків заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами протягом десяти днів з дня отримання ухвали суду.

Роз`яснити заявнику що, відповідно до абзацу 2 частини 3 Прикінцевих положень КАС України суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Копію ухвали про залишення заяви без руху невідкладно направити на адресу позивача.

Роз`яснити, що за приписами частини 7 статті 18 КАС України особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Роз`яснити заявнику, що заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк. Повернення заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 КАС України та в самостійному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Юхно