Справа № 340/2245/22
Суддя: О.С. Петренко
Дата ухвалення: 2022-06-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

28 червня 2022 року м. Кропивницький Справа № 340/2245/22

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Петренко О.С., розглянувши матеріали у справі

за позовом: ОСОБА_1 , АДРЕСА_1

до відповідача-1: Головного управління НП в Кіровоградській області, вул. В. Чміленка,41, м. Кропивницький,25006

до відповідача-2: Управління МВС в Кіровоградській області, вул. В. Чміленка,41, м. Кропивницький,25006

про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовною заявою, в якій, з урахуванням уточнень, просить:

1)визнати протиправними дії /бездіяльність/ Управління МВС в Кіровоградській області, ГУНП в Кіровоградській області щодо неправомірності її звільнення з ОВС;

2)визнати протиправним та скасувати наказ УМВС України в Кіровоградській області від 14.01.2022 №1о/с в частині звільнення її з займаної посади у запас Збройних Сил за п. 64 г Положення про проходження служби рядовим і начальницьким складом ОВС України, затв. постановою КМ УРСР від 29.07.1991 №114 /через скорочення штатів/;

3) поновити позивача на посаді дільничного інспектора міліції сектору ДІМ міліції громадської безпеки Гайворонського РВ УМВС в Кіровоградській області з 15.01.2022;

4) стягнути з УМВС України в Кіровоградській області на її користь середній заробіток за час вимушеного прогулу з 15.01.2022 по день прийняття рішення по справі, виходячи з останніх 2 календарні місяці роботи, які передували звільненню 14.01.2022, а саме листопад грудень 2021, де середньоденна заробітна плата становила 284,09 грн.;

5) стягнути з Управління МВС в Кіровоградській області на користь позивача середній заробіток за затримку виконання рішення Кіровоградського ОАС від 13.10.2021 року в адміністративній справі №340/4660/20 за позовом ОСОБА_1 в частині поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку в межах суми 4173,12 грн. звернуто до негайного виконання за період з 13.10.2021 по 29.11.2021 в сумі 9374,97 грн.

Ухвалою суду від 15.04.2022 року роз`єднано позовні вимоги шляхом виділення в окреме позовне провадження позовні вимоги в частині стягнення з Управління МВС в Кіровоградській області на користь позивача середній заробіток за затримку виконання рішення Кіровоградського ОАС від 13.10.2021 року в адміністративній справі №340/4660/20 за позовом ОСОБА_1 в частині поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку в межах суми 4173,12 грн. звернуто до негайного виконання за період з 13.10.2021 по 29.11.2021 в сумі 9374,97 грн.

Ухвалою суду від 21 квітня 2022 позов залишено без руху.

12.05.2022 року від позивача надійшла заява на виправлення недоліків.

Ухвалою суду від 17.05.2022 року відкрито провадження в справі за правилами спрощеного позовного провадження (без повідомлення сторін).

09.06.2022 року на адресу суду від відповідача надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду (вх.№15845/22 від 09.06.2022). В обґрунтування вказаного клопотання вказано, що відповідно до платіжного доручення №47 від 29.11.2021 року, 30.11.2021 року ОСОБА_1 виплачено 4110,52 грн. на виконання рішення суду.

Відповідно до приписів ч. 13 ст.171 КАС України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Крім того, згідно ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч.2 ст.122 КАС України) .

Відповідно до ч.5 ст.122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Отже, КАС України передбачає можливість встановлення цим Кодексом та іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, які мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним шестимісячним строком, визначеним у частині другій статті 122 цього Кодексу.

Таким спеціальним строком для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби є місячний строк, установлений частиною п`ятою статті 122 КАС України.

Водночас частиною першою статті 233 КЗпП України, яка регулює строки звернення до суду за вирішенням трудових спорів, встановлено норму про те, що працівник може звернутися з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, а у справах про звільнення - в місячний строк з дня вручення копії наказу про звільнення або з дня видачі трудової книжки.

Про необхідність застосування тримісячного строку позовної давності для звернення працівника до суду із заявою про вирішення трудового спору щодо стягнення середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку при звільненні, перебіг якого розпочинається з дня, коли звільнений працівник дізнався або повинен був дізнатися про те, що власник або уповноважений ним орган, з вини якого сталася затримка виплати всіх належних при звільненні сум, фактично з ним розрахувався, офіційно розтлумачено і в Рішенні Конституційного Суду України від 22 лютого 2012 року № 4-рп/2012 у справі за конституційним зверненням щодо офіційного тлумачення положень статті 233 КЗпП України у взаємозв`язку з положеннями статей 117, 237-1 цього Кодексу.

Проте слід мати на увазі, що відповідно до статей 3 і 221 КЗпП України в порядку, передбаченому главою ХV цього Кодексу, підлягають розгляду індивідуальні трудові спори працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності, виду діяльності і галузевої приналежності.

Установлений у частині першій статті 233 КЗпП України тримісячний строк є скороченим строком позовної давності, в межах якого працівник може звернутися до суду в порядку цивільного судочинства з вимогою про вирішення трудового спору.

Натомість строки звернення до суду в порядку адміністративного судочинства визначені у статті 122 КАС України і частина п`ята цієї статті, яка передбачає місячний строк звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, є спеціальною нормою щодо частини другої цієї статті з установленим у ній загальним строком у шість місяців.

Отже, з огляду на те, що строк звернення до суду за вирішенням публічно-правового спору щодо стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, охоплюється спеціальною нормою частини п`ятої статті 122 КАС України, тому позивачем пропущено строк звернення до суду з даним позовом.

Як вбачається із матеріалів позовної заяви позивачка звернулася до суду 14.02.2022, про що свідчить поштовий штамп. При цьому, позивач дізналася про порушення своїх прав ще 30.11.2021 року, а до суду звернулася 14.02.2022, тобто з пропуском місячного строку звернення до суду, установленого ч.5 ст.122 КАС України та який сплинув 30.12.2021.

Так, позивач вказує, що про порушення своїх прав дізналась10.02.2022 звернувшись до банківської установи за довідкою, в якій розшифровано, які саме суми їй були зараховані.

Суд не приймає вказані доводи позивача з огляду на наступне.

Судом встановлено, що листом УМВС України в Кіровоградській області позивач була проінформована, що з метою забезпечення виконання рішення Кіровоградського ОАС від 13.10.2021 по справі №340/4660/21 в частині виплати середнього заробітку за час вимушеного прогулу підготовлено та направлена потреба в коштах та при надходженні фінансування кошти будуть перераховані на вказаний позивачем рахунок.

Суд вказує, що наразі можливості ознайомитись з власним балансом на рахунку та сумами зарахування / надходження коштів, зокрема в АТ КБ «Приватбанк» існує декілька і не потребує обов`язкового відвідування установи банку, зокрема це можна зробити в будь який час доби через додаток «Приват 24» , як на персональному комп`ютері, так і на мобільному.

Тому позивач була не обмежена в праві дізнатись про те, які саме кошти зараховані на її рахунок 30.11.2021 року раніше ніж 10.02.2022 року.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

При цьому, поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Відповідно до ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Статтею 123 КАС України встановлено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Таким чином, позивачу необхідно подати до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч. 13 ст.171 КАС України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Зважаючи на викладене, позовна заява підлягає залишенню без руху, з встановленням строку для усунення її недоліків.

Керуючись ст.ст.160, 161, 171, 243, 248, 256 КАС України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Надати позивачці строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 5 днів з дня вручення ухвали.

Роз`яснити позивачці, що у разі неусунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк, остання буде залишена без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду О.С. Петренко