Справа № 280/2742/22
Суддя: Мінаєва Катерина Володимирівна
Дата ухвалення: 2022-06-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

27 червня 2022 року Справа № 280/2742/22
м. Запоріжжя

Запорізький окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Мінаєвої К.В., розглянувши матеріали адміністративної справи ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Запорізькій області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, вимоги,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Запорізького окружного адміністративного суду перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Запорізькій області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень.

Ухвалою суду від 10.05.2022 відкрито провадження в адміністративній справі, призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення та виклику сторін. Крім того, витребувано докази по справі, зокрема, у Головного управління ДПС у Запорізькій області:

- докази направлення податкових повідомлень-рішень № від 19.04.2019, № від 19.04.2019, № від 19.04.2019, податкової вимоги від 19.09.2019 №73757-49 на адресу ОСОБА_1 з інформацією про дату отримання;

- всі документи та матеріали, які стали підставою для винесення оскаржуваних податкових повідомлень-рішень;

- докази направлення (вручення) позивачу письмового запиту із зазначенням виявлених порушень, копії наказу про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки №31 від 08.01.2015.

Крім того, у вищевказаній ухвалі суду зазначено, що у позовній заяві заявлено клопотання про поновлення строку звернення до суду з даним позовом. Позивач вказує, що оскаржувані рішення йому вручені не були, про їх існування йому стало відомо 11.02.2022 при ознайомленні з матеріалами адміністративної справи №280/9186/21 за позовом Головного управління ДПС в Запорізькій області до позивача про стягнення податкового боргу.

Щодо даного клопотання суд зазначив, що для ухвалення обґрунтованого рішення за результатами розгляду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду необхідно з`ясувати, чи виконано контролюючим органом свій обов`язок щодо направлення спірних рішень на адресу позивача у встановленому порядку, чи отримував їх позивач та чи поважними є причини пропуску ним строку звернення до суду з даним позовом. Для цього суду потрібно надати сторонам можливість представити суду відповідні докази в обґрунтування своєї позиції з даного питання.

Таким чином, є всі підстави стверджувати, що на стадії вирішення питання про відкриття провадження у справі будь-які висновки щодо своєчасності (несвоєчасності) звернення до адміністративного суду з позовом є передчасними, а отже вирішення даного питання необхідно здійснити з урахуванням позиції відповідача на підставі наданих ним відповідних доказів.

Від відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву, до якого додані наступні клопотання:

- про розгляд справи з викликом сторін. Клопотання обґрунтоване тим, що з метою здійснення належного захисту прав та інтересів ГУ ДПС у Запорізькій області, запобіганню допущення можливого порушення прав відповідача, повного, об`єктивного розгляду справи та недопущення втрат бюджету, наявні підстави для розгляду справи в порядку спрощеного провадження з викликом сторін;

- клопотання про відстрочення подання до суду витребуваних доказів, а саме: копії поштового повідомлення про вручення наказу №31 від 08.01.2019, повідомлення від 09.01.2019 №2/2291/14/08-01-13-05-09 до скасування воєнного стану. Клопотання обґрунтоване тим, що документальну позапланову невиїзну перевірку платника податків-фізичної особи ОСОБА_1 проводив головний державний ревізор-інспектор Лупащенко О.В. з постійним місцем роботи в Бердянській ДПІ (м.Бердянськ). У зв`язку з тим, що Бердянська ДПІ (м.Бердянськ) перебуває на тимчасово окупованій території, надати суду копію поштового повідомлення про вручення наказу №31 від 08.01.2019, повідомлення від 09.01.2019 №2/229/1408-01-13-05-09, не надається за можливим на теперішній час.

- про залишення позовної заяви без розгляду. Клопотання обґрунтоване тим, що оскаржувані податкові повідомлення-рішення направлено поштою ОСОБА_1 з повідомленням про вручення №509, однак повернуто, у зв`язку із закінченням терміну зберігання. За положеннями абз.2 п.42.5 ст.42 Податкового кодексу України, у разі якщо пошта не може вручити платнику податків документ у зв`язку з відсутністю за місцезнаходженням посадових осіб платника податків, їхньою відмовою прийняти документ, незнаходження фактичного місця розташування (місцезнаходження) платника податків або з інших причин, документ вважається врученим платнику податків у день, зазначений поштовою службою в повідомленні про вручення із зазначенням причини невручення. З огляду на викладене, позивач повинен був дізнатися про порушення своїх прав, свобод, чи інтересів саме у 2019 році, а тому для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів, шестимісячний строк минув.

Розглянувши вищевказані клопотання відповідача, суд зазначає таке.

Щодо клопотання про розгляд справи з викликом сторін, суд зазначає, що ч.1 ст.257 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

За приписами п.10 ч.6 ст.12 КАС України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Суд зазначає, що дана справа не віднесена КАС України до категорії складних справ, оскільки її предмет не відповідає вимогам, які викладені у ч.4 ст.12 та ч.4 ст.257 КАС України.

З урахуванням предмету позову, характеру та обсягу доказів, під час вирішення питання про відкриття провадження у справі суддя прийняв рішення про доцільність розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення та учасників справи.

Відповідно до ч.5 ст.262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до п.2 ч.6 ст.262 КАС України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Суд зазначає, що представником відповідача не наведено обґрунтованих доводів щодо необхідності розгляду даної адміністративної справи з викликом сторін та не наведено підстав, за яких позиція позивача не може бути сформована у заявах по суті справи із наданням необхідних доказів.

При цьому, характер спірних правовідносин та предмет доказування у даній справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням та викликом учасників справи, у зв`язку з чим у задоволенні клопотання представника відповідача слід відмовити.

Щодо клопотання про відстрочення подання до суду витребуваних доказів, а саме: копії поштового повідомлення про вручення наказу №31 від 08.01.2019, повідомлення від 09.01.2019 №2/2291/14/08-01-13-05-09, суд зазначає таке.

Відповідно до частини 2 статті 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Згідно ст.129 Конституції України основними засадами судочинства є, зокрема, розумні строки розгляду справи судом. Відповідно до ст.12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

Згідно зі ст.26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється.

Пунктами 1-3 Указу Президента України №64/2022 від 24.02.2022 "Про введення воєнного стану в Україні" постановлено ввести в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб /п.1/, а також у зв`язку із введенням в Україні воєнного стану тимчасово, на період дії правового режиму воєнного стану, можуть обмежуватися конституційні права і свободи людини і громадянина, передбачені статтями 30 - 34, 38, 39, 41 - 44, 53 Конституції України, а також вводитися тимчасові обмеження прав і законних інтересів юридичних осіб в межах та обсязі, що необхідні для забезпечення можливості запровадження та здійснення заходів правового режиму воєнного стану, які передбачені частиною першою статті 8 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" /п.3/.

Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні"" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, затверджено Указ Президента України від 24 лютого 2022 року N 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні". Указом Президента України від 14 березня 2022 року №133/2022 постановлено продовжити строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб.

Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 15.03.2022 № 2119-IX затверджено Указ Президента України від 14 березня 2022 року № 133/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні". 21 квітня 2022 року Верховна Рада прийняла Закон України Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 19.04.2022 № 7300, за яким воєнний стан в Україні продовжено з 05:30 25 квітня 2022 року строком на 30 діб, - до 25 травня 2022 року.

Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 22.05.2022 №2263-IX, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

З клопотання відповідача слідує, що у останнього відсутня можливість надати суду всі витребувані судом докази, оскільки посадова особа відповідача, який проводив документальну позапланову невиїзну перевірку позивача має постійне місце роботи в Бердянській ДПІ у м.Бердянськ, що перебуває на тимчасово окупованій території.

Суд звертає увагу, що відповідачем у цій справі є Головне управління ДПС у Запорізькій області, місцезнаходженням якого є м. Запоріжжя. Місцем проживання позивача також є місто Запоріжжя. Продовження строку до кінця воєнного стану у даному випадку може свідчити про затягування процесу розгляду справи, відтак строк визначений відповідачем у клопотанні є надмірним.

Разом з тим, судом враховується обставини наведені в клопотанні відповідача, які зумовлені введенням воєнного стану на території України, у зв`язку з чим суд вважає за необхідне продовжити строк на подання витребуваних судом доказів на 1 місяць, тобто, до 27.07.2022. Відтак, суд доходить до висновку про часткове задоволення вказаного клопотання.

Щодо клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, суд зазначає таке.

Згідно ч.1 та 2 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

В постановах Верховного Суду від 03.04.2018 у справі №826/5325/17, від 23.05.2018 у справі №803/728/17, від 18.06.2018 у справі №805/1146/17-а сформульовані правові висновки щодо наявності у платника податків права на звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) протягом 1095 днів з моменту отримання такого рішення, зокрема, у випадку судового оскарження податкових повідомлень-рішень без використання досудового порядку вирішення спору.

З наданих до відзиву на позовну заяву доказів слідує, що оскаржувані податкові повідомлення-рішення направлялись на адресу позивача, однак поштове відправлення не вручене з причин «за закінченням терміну зберігання», про що свідчить відмітка поштової служби від 22.05.2019. Крім того, на адресу позивача направлено спірну податкову вимогу, яка у жовтні 2019 року повернулась до контролюючого органу також з причин «за закінченням терміну зберігання».

Відповідно до положень п.58.3 статті 58 Податкового кодексу України у разі коли пошта не може вручити платнику податків податкове повідомлення-рішення або податкові вимоги, або рішення про результати розгляду скарги через відсутність за місцезнаходженням посадових осіб, їх відмову прийняти податкове повідомлення-рішення або податкову вимогу, або рішення про результати розгляду скарги, незнаходження фактичного місця розташування (місцезнаходження) платника податків або з інших причин, податкове повідомлення-рішення або податкова вимога, або рішення про результати розгляду скарги вважаються врученими платнику податків у день, зазначений поштовою службою в повідомленні про вручення із зазначенням причин невручення.

Враховуючи приписи пункту 58.3 статті 58 ПК України спірні рішення у цій справі вважаються врученими у 2019 році.

Суд зазначає, що позивач звернувся з даним позовом 21.02.2022, тобто в межах 1095 денного строку. В свою чергу, Верховний Суд у складі об`єднаної судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у постанові від 27.01.2022 у справі №160/11673/20 з метою забезпечення єдиної правозастосовчої практики під час судового розгляду відповідних спорів у справах, у яких позивачами не використовувалась процедура адміністративного оскарження рішень податкового органу про нарахування грошових зобов`язань, відступив від висновку Верховного Суду, викладеного у постановах від 03.04.2018 у справі №826/5325/17, від 23.05.2018 у справі №803/728/17, від 18.06.2018 у справі №805/1146/17 - та сформулював такий правовий висновок - процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження) визначається частиною другою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) - становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Питання наявності підстав вважати поважними причини пропуску строку звернення до суду з позовом, які пов`язані зі зміною правової позиції Верховного Суду з цього питання було предметом дослідження Верховним Судом у справі №640/11650/21, за наслідками касаційного розгляду якої було ухвалено постанову від 23.09.2021 року. У цій постанові суд касаційної інстанції зазначив, що у перехідний період для забезпечення реалізації права особи на звернення до суду у вказаних умовах їй має бути забезпечений певний розумний строк, достатній для формулювання правової позиції і вчинення дій з підготовки відповідного позову та його подання до суду. Тобто, новий підхід Верховного Суду у питанні визначення строку звернення до суду з позовами може застосовуватися для нових позовів, поданих після ухвалення постанови від 26 листопада 2020 року, однак, при вирішенні питання поновлення строку звернення з позовом істотне значення мають такі обставини: строк, який сплинув після зміни судової практики і до моменту звернення до суду з позовом; причини, які заважали звернутися до суду з позовом у максимально короткий термін після зміни судової практики; чи є підставі вважати, що позивачем було допущено необґрунтовані зволікання.

Постанова Верховного Суду у складі об`єднаної судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у постанові у справі №160/11673/20 прийнята 27.01.2022, оприлюднена в Єдиному державному реєстрі судових рішень 09.02.2022. У свою чергу, як зазначалось вище, позивач звернувся до суду з даним позовом 21.02.2022.

Зважаючи на те, що позивач звернувся до суду з даним позовом у короткий термін після зміни судової практики щодо строків оскарження податкового повідомлення-рішення, то строк звернення до суду пропущений з поважних причин, у зв`язку з чим підлягає поновленню.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.12, 121, 240-243, 248, 257, 262 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду з даним позовом задовольнити.

Поновити строк звернення до суду з позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Запорізькій області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, вимоги.

У задоволенні клопотань представника Головного управління ДПС у Запорізькій області про розгляд справи з викликом сторін та про залишення позовної заяви без розгляду відмовити.

Клопотання представника Головного управління ДПС у Запорізькій області про відстрочення подання витребуваних доказів задовольнити частково.

Продовжити строк на подання витребуваних судом доказів згідно ухвали суду від 10.05.2022 у справі №280/2742/22 до 27 липня 2022 року включно.

В інший частині клопотання відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду в частині відмови у продовженні процесуального строку подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду.

Суддя К.В. Мінаєва