Справа № 240/22931/21
Суддя: Романченко Євген Юрійович
Дата ухвалення: 2022-06-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 червня 2022 року м. Житомир справа № 240/22931/21

категорія 110010000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Романченка Є.Ю., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Комунального підприємства "Житомирводоканал" Житомирської міської ради до Державної екологічної інспекції Поліського округу про визнання протиправним та скасування припису,

встановив:

Комунальне підприємство "Житомирводоканал" Житомирської міської ради звернулося до суду з позовом, в якому просить визнати протиправним та скасувати припис Державної екологічної інспекції Поліського округу № 59/2.4 від 17 серпня 2021 року.

В обгрунтування своїх вимог зазначає, що оскаржуваним приписом зобов`язано підприємство розробити і впровадити протиаварійні заходи, розробити план ліквідації наслідків можливих аварій на ГКНС та КНС, який погодити із спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади у галузі використання і охорони вод та відтворенню водних ресурсів, та здійснити очищення (розчищення) дна річки від місця скиду та в напрямку річки від накопичених відходів (рідкі побутові відходи у вигляді залишків поліетилену та інше). Даний припис позивач вважає протиправним, оскільки на КП "Житомирводоканал" наявний офіційний затверджений План ліквідації аварійних ситуацій на КНС, доведений до відома всіх працівників і запроваджений до виконання. Стосовно погодження Плану ліквідації аварійних ситуацій на КНС підприємство зверталося до Сектору у Житомирській області Державного агенства водних ресурсів України, однак останній повідомив про те, що дане питання не відноситься до його компетенції. Також позивач не погоджується з необхідністю очищення дна річки внаслідок аварійного скиду стічних вод в річку Тетерів, оскільки це сталося внаслідок раптового випадання великої кількості опадів під час технічного переоснащення ГКНС підрядною організацією "ESOTECH", вина КП "Житомирводоканал" при цьому не встановлена.

Ухвалою судді Житомирського окружного адміністративного суду від 10 вересня 2021 року відкрито провадження у справі, вирішено здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження і призначено підготовче засідання на 04 жовтня 2021 року.

04 жовтня 2021 року у підготовчому засіданні оголошено перерву до 18 жовтня 2021 року.

18 жовтня 2021 року у підготовчому засіданні оголошено перерву до 27 жовтня 2021 року.

27 жовтня 2021 року закрито підготовче провадження і оголошено перерву у судовому розгляді до 10 листопада 2021 року.

10 листопада 2021 року оголошено перерву у розгляді справи до 22 листопада 2021 року.

22 листопада 2021 року справа в судовому засіданні не слухалася у зв`язку з клопотанням представника позивача про відкладення розгляду справи. Наступне судове засідання призначено на 20 грудня 2021 року.

20 грудня 2021 року оголошено перерву у розгляді справи до 17 січня 2022 року.

17 січня 2022 року справа в судовому засіданні не слухалася у зв`язку з перебуванням судді Романченка Є.Ю. у відпустці. Наступне судове засідання призначено на 18 січня 2022 року.

18 січня 2022 року оголошено перерву у розгляді справи до 02 лютого 2022 року.

02 лютого 2022 року судом постановлено ухвалу без виходу до нарадчої кімнати про подальший розгляд справи у письмовому провадженні.

Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав і просив їх задовольнити.

Представник відповідача позов не визнала і просила у його задоволенні відмовити з підстав, викладених у відзиві. Вказала, що Державною екологічною інспекцією Поліського округу 17 серпня 2021 року видано позивачу припис № 59/2.4 про усунення порушень законодавства по трьом порушенням. В період з 13 по 17 вересня 2021 року Інспекцією проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) з підстав перевірки виконання КП «Житомирводоканал» Житомирської міської ради вказаного припису, під час якого виявлено, що не розроблено план ліквідації наслідків можливих аварій на ГКНС та КНС, який погоджується із спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади у галузі використання і охорони вод та відтворенню водних ресурсів, та не здійснено очищення (розчищення) дна річки від місця скиду та в напрямку річки від накопичених відходів (рідкі побутові відходи у вигляді залишків поліетилену та інше). У наданому до позовної заяви позивачем листі про погодження плану ліквідації аварійних ситуацій на КНС зазначено, що до компетенції Сектору у Житомирській області Держводагенства це не належить. Однак невідомо, чому позивач не звернувся до Державного агентства водних ресурсів України (далі Держводагентство), адже відповідно до Положення про Держводагентство затвердженно постановою Кабінету Міністрів України від 20 серпня 2014 року № 393, саме воно є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра захисту довкілля та природних ресурсів і який реалізує державну політику у сфері розвитку водного господарства, управління, використання та відтворення поверхневих водних ресурсів. Крім того, Інспекція вказує на нехтування позивачем своїми обов`язками водокористувача відповідно до норм статті 44 Водного кодексу України, відповідно до якої він повинен здійснювати невідкладні роботи, пов`язані з ліквідацією наслідків аварій, які можуть спричинити погіршення якості води, та надавати необхідні технічні засоби для ліквідації аварій на об`єктах інших водокористувачів у порядку, встановленому законодавством.

Допитані в ході розгляду справи свідки позивача ОСОБА_1 та ОСОБА_2 пояснили, що на підприємстві розроблено і затверджено План ліквідації аварійних ситуацій на КНС, разом з тим вина позивача у забрудненні річки Тетерів не встановлена.

Свідки відповідача старші державні інспектори з охорони навколишнього природнього середовища Поліського округу Лисюк Володимир Дмитрович і ОСОБА_3 пояснили, що висновки перевірки позивача, а також вимоги спірного припису про необхідність розроблення плану ліквідації наслідків можливих аварій на ГКНС та КНС з погодженням із спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади у галузі використання і охорони вод та відтворення водних ресурсів і здійснення очищення (розчищення) дна річки від місця скиду та в напрямку річки від накопичених відходів є обгрунтованими, відповідають фактичним обставинам справи.

Суд, розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, покази свідка, повно і всебічно з`ясувавши всі обставини справи в їх сукупності, перевіривши їх наявними в матеріалах справи доказами, дійшов наступних висновків.

Встановлено, що посадовими особами Державної екологічної інспекції Поліського округу було проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природнього середоища, раціонального використання, відтворення і охоони природних ресурсів, за результатами якого складено акт від 13 серпня 2021 року № 482.

На підставі вказаного акта 17 серпня 2021 року відповідачем видано припис № 59/2.4, яким зобов`язано КП "Житомирводоканал":

- розробити та впровадити протиаварійні заходи, у тому числі плани ліквідації наслідків можливих аварій на ГКНС, КНС та перелік споруд і територій, які підлягають особливому захисту від забруднення. Розробити порядок дій у разі виникнення аварійних ситуацій, перелік необхідних технічних засобів, способів збирання та видаляння забруднюючих речовин, а також режим водокористування у разі аварійного забруднення водного об`єкта (Постанова КМУ від 25 березня 1999 року №456);

- розробити план ліквідації наслідків можливих аварій на ГКНС та КНС, який погодити із спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади у галузі використання і охорони вод та відтворення водних ресурсів (Постанова КМУ від 25 березня 1999 року №456);

- здійснити очищення (розчищення) дна річки від місця скиду та в напрямку річки від накопичених відходів (рідкі побутові відходи у вигляді залишків поліетилену та інше) (статті 44, 82, 89 Водного кодексу України).

У подальшому, в період з 13 по 17 вересня 2021 року Інспекцією проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) з підстав перевірки виконання КП «Житомирводоканал» Житомирської міської ради припису від 17 серпня 2021 року № 59/2.4, в ході якого виявлено, що позивачем:

- не розроблено план ліквідації наслідків можливих аварій на ГКНС та КНС, який погодити із спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади у галузі використання і охорони вод та відтворенню водних ресурсів;

- не здійснено очищення (розчищення) дна річки від місця скиду та в напрямку річки від накопичених відходів (рідкі побутові відходи у вигляді залишків поліетилену та інше).

Вважаючи такі твердження контролюючого органу неправомірними, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наступне.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про основні засади іержавного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" (далі - Закон № 877-V), державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Частиною 1 статті 4 Закону № 877-V передбачено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Відповідно до частин 7, 8 статті 7 Закону № 877-V, на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

Щодо розроблення та впровадження протиаварійних заходів, розроблення плану ліквідації наслідків можливих аварій на ГКНС та КНС, який погодити із спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади у галузі використання і охорони вод та відтворення водних ресурсів.

Відповідно до пункту 1 Правил охорони поверхневих вод від забруднення зворотними водами, затверджених Постановою КМУ від 25 березня 1999 року № 465 (далі - Правила), ці Правила спрямовані на попередження та усунення забруднення поверхневих водних об`єктів (далі - водні об`єкти), відтворення водних ресурсів і забезпечення безпечних умов водокористування.

Правила обов`язкові для виконання всіма підприємствами, установами, організаціями та громадянами - суб`єктами підприємницької діяльності, діяльність яких щодо скидання зворотних вод у водні об`єкти впливає або може вплинути на стан поверхневих вод (далі - водокористувачі).

Відповідно до пункту 10 Правил, водокористувачі повинні забезпечувати дотримання відповідного санітарного стану на території, де розташовані їх об`єкти, і не допускати винесення через дощові каналізаційні мережі сміття, продуктів ерозії грунтів, сировини та відходів виробництва.

Згідно з пунктом 14 Правил, для об`єктів і споруд, які є аварійно небезпечними (нафто- та продуктопроводи, нафто- та продуктосховища, накопичувачі стічних вод, каналізаційні колектори та очисні споруди, судна та інші плавучі засоби, нафтові свердловини, бурові платформи), повинні бути розроблені і впроваджені протиаварійні заходи, у тому числі плани ліквідації наслідків можливих аварій, перелік споруд і територій, які підлягають особливому захисту від забруднення (водозбори, пляжі тощо), порядок дій у разі виникнення аварійних ситуацій, перелік необхідних технічних засобів, способів збирання та видаляння забруднюючих речовин, а також режим водокористування у разі аварійного забруднення водного об`єкта.

Плани ліквідації наслідків можливих аварій погоджуються із спеціально уповноваженими центральними органами виконавчої влади у галузі використання і охорони вод та відтворення водних ресурсів.

Центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра захисту довкілля та природних ресурсів і який реалізує державну політику у сфері розвитку водного господарства, управління, використання та відтворення поверхневих водних ресурсів є Державне агентство водних ресурсів України (Положення про Державне агентство водних ресурсів України, затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 20 серпня 2014 року № 393).

Із змісту наведених правових норм слідує, що водокористувачі повинні розробляти і впроваджувати протиаварійні заходи, а також розробляти плани ліквідації наслідків можливих аварій на ГКНС та КНС з погодженням їх із Державним агентством водних ресурсів України.

Із матеріалів справи вбачається, що на Комунальному підприємстві "Житомирводоканал" Житомирської міської ради розроблений План ліквідації аварійних ситуацій на КНС, який у 2017 році затверджений головним інженером Єрьоміним С.А., узгоджений з начальником відділу охорони праці, інженером з цивільного захисту, начальником цеху КНС. Відомості про його погодження із спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади у галузі використання і охорони вод та відтворення водних ресурсів відсутні.

З метою погодження вказаного плану позивач звертався до Сектору у Житомирській області Держводагенства. Останній у своєму листі № 202/ЖТ/21-21 від 30 серпня 2021 року повідомив, що погодження Плану ліквідації аварійних ситуацій на КНС не належить до його компетенції.

Суд при цьому зазначає, що позивач, враховуючи наведені вище правові норми, План ліквідації наслідків можливих аварій на КНС повинен погодити саме із Державним агентством водних ресурсів України. У матеріалах справи відсутні будь-які докази звернення позивача до Держводагенства України щодо погодження такого плану.

Відтак, суд вважає правомірною вимогу Державної екологічної інспекції Поліського округу розробити план ліквідації наслідків можливих аварій на ГКНС та КНС, який погодити із спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади у галузі використання і охорони вод та відтворення водних ресурсів згідно з вимогами Постанови КМУ від 25 березня 1999 року №456.

Стосовно очищення (розчищення) дна річки від місця скиду та в напрямку річки від накопичених відходів.

Відповідно до статті 44 Водного кодексу України, водокористувачі зобов`язані:

1) економно використовувати водні ресурси, дбати про їх відтворення і поліпшення якості вод;

2) використовувати воду (водні об`єкти) відповідно до цілей та умов їх надання;

3) дотримувати встановлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин та встановлених лімітів забору води, лімітів використання води та лімітів скидання забруднюючих речовин, а також санітарних та інших вимог щодо впорядкування своєї території;

4) використовувати ефективні сучасні технічні засоби і технології для утримання своєї території в належному стані, а також здійснювати заходи щодо запобігання забрудненню водних об`єктів стічними (дощовими, сніговими) водами, що відводяться з неї;

5) не допускати порушення прав, наданих іншим водокористувачам, а також заподіяння шкоди господарським об`єктам та об`єктам навколишнього природного середовища;

6) утримувати в належному стані зони санітарної охорони джерел питного та господарсько-побутового водопостачання, прибережні захисні смуги, смуги відведення, берегові смуги водних шляхів, очисні та інші водогосподарські споруди та технічні пристрої;

7) здійснювати засобами вимірювальної техніки, у тому числі автоматизованими, облік забору та використання вод, контроль за якістю і кількістю скинутих у водні об`єкти зворотних вод і забруднюючих речовин та за якістю води водних об`єктів у контрольних створах, а також подавати відповідним органам звіти в порядку, визначеному цим Кодексом та іншими законодавчими актами;

8) здійснювати погоджені у встановленому порядку технологічні, лісомеліоративні, агротехнічні, гідротехнічні, санітарні та інші заходи щодо охорони вод від вичерпання, поліпшення їх стану, а також припинення скидання забруднених стічних вод;

9) здійснювати спеціальне водокористування лише за наявності дозволу;

10) безперешкодно допускати на свої об`єкти державних інспекторів центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, а також громадських інспекторів з охорони довкілля, які здійснюють перевірку додержання вимог водного законодавства, і надавати їм безоплатно необхідну інформацію;

11) своєчасно сплачувати збори за спеціальне водокористування та інші збори відповідно до законодавства;

12) своєчасно інформувати центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення, Раду міністрів Автономної Республіки Крим, місцеві державні адміністрації та органи місцевого самоврядування про виникнення аварійних забруднень;

13) здійснювати невідкладні роботи, пов`язані з ліквідацією наслідків аварій, які можуть спричинити погіршення якості води, та надавати необхідні технічні засоби для ліквідації аварій на об`єктах інших водокористувачів у порядку, встановленому законодавством;

14) виконувати інші обов`язки щодо використання і охорони вод та відтворення водних ресурсів згідно з законодавством.

Як зазначає позивач, головна каналізаційна насосна станція (ГКНС) в м. Житомир була введена в експлуатацію в другій половині 1970 років. Внаслідок тривалої безперервної експлуатації стан діючого технологічного обладнання насосної станції став незадовільним та потребував термінового технічного переоснащення.

В рамках реалізації проекту «Розвиток міської інфраструктури 2» Центром з питань міжнародної співпраці і розвитку (СМКС, Словенія) Комунальному підприємству «Житомирводоканал» було надано гранд на технічне переоснащення Головної каналізаційної насосної станції. Виконавцем робіт відповідно до укладеного договору виступає компанія «ЕСОТЕСН».

Актом прийому-передачі будівельного майданчика за адресою: м. Житомир, вул. Івана Гонти, 16-а, об`єкт ГКНС був переданий 27 жовтня 2020 року підряднику «ЕСОТЕСН», який з моменту передачі несе повну відповідальність за об`єкт.

В ході проведення робіт з технічного переоснащення ГКНС підрядна організація «ЕСОТЕСН» виконала на його думку достатній запобіжний захід щодо недопущення потрапляння стоків від діючого резервуару до резервуару, який перебував під реконструкцією. Після вжиття цих заходів працівники компанії «ЕСОТЕСН» розпочали демонтаж однієї з двох груп насосних агрегатів, що розташовані в машинному залі ГКНС, а також частини всмоктувального та напірного трубопроводі і саме 06 серпня 2021 року демонтували засувку, яка від`єднувала машинний зал та реконструйований резервуар, внаслідок чого утворився отвір між реконструйованою частиною резервуару та машинним залом ГКНС.

06 серпня 2021 року о 20:00 годині внаслідок раптового випадання великої кількості опадів (дощу) утворився значний приплив стічних вод до ГКНС, потужностей робочого насосного обладнання, яке залишилось недемонтованим на ГКНС після демонтажу працівниками «ЕСОТЕСН» не вистачило для перекачування всіх стоків на очисні споруди каналізації. Це стало причиною переливу стічних вод від резервуару приміщення решіток до резервуару, який перебував під реконструкцією, що в свою чергу за короткий проміжок часу спричинило затоплення діючого насосного обладнання машинного залу.

Тому о 22:00 з ГКНС розпочався аварійний скид неочищених стічних вод в річку Тетерів.

На думку позивача, аварійний скид неочищених стічних вод стався через непрофесійні дії працівників підрядної компанії «ЕСОТЕСН», а також через випадання 06 серпня 2021 року значної раптової кількості опадів. Вина КП "Житомирводоканал" в забрудненні річки Тетерів не доведена.

Суд до таких доводів позивача ставиться критично, оскільки КП "Житомирводоканал" визнає факт забруднення річки Тетерів через аварійний скид неочищених стічних вод, відповідальність протиправно перекладає на компанію «ЕСОТЕСН», адже саме позивач як водокористувач повинен здійснювати невідкладні роботи, пов`язані з ліквідацією наслідків аварій, які можуть спричинити погіршення якості води, та надавати необхідні технічні засоби для ліквідації аварій на об`єктах інших водокористувачів у порядку, встановленому законодавством.

Будь-яких доказів по вчиненню усунення наслідків аварії шляхом очищення (розчищення) дна річки позивач не надав, що свідчить про нехтування нем своїми обов`язками водокористувача.

Таким чином, виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку, що припис Державної екологічної інспекції Поліського округу № 59/2.4 від 17 серпня 2021 року є правомірним і скасуванню не підлягає.

Частиною першою та другою статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Положеннями статті 90 КАС України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Враховуючи викладене, позовні вимоги Комунального підприємства "Житомирводоканал" Житомирської міської ради є необгрунтованими і задоволенню не підлягають.

Керуючись статтями 77, 90, 139, 242-246,256 КАС України, суд

вирішив:

У задоволенні адміністративного позову Комунального підприємства "Житомирводоканал" Житомирської міської ради (вул. Чуднівська, 120, м. Житомир, 10005, ) до Державної екологічної інспекції Поліського округу (вул. Л. Качинського, 12 а, м. Житомир, 10014, ) про визнання протиправним та скасування припису відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Є.Ю. Романченко