Справа № 120/387/22-а
Суддя: Яремчук Костянтин Олександрович
Дата ухвалення: 2022-06-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

27 червня 2022 р. Справа №120/387/22-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі судді Яремчука Костянтина Олександровича, розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду з позовною заявою в інтересах ОСОБА_1 звернувся його представник.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, представник позивача зазначив, що 01 грудня 2021 року ОСОБА_1 звернувся до Київської міської ради із клопотанням про надання дозволу на розроблення технічної документації із землеустрою щодо поділу земельної ділянки з кадастровим номером :79:098:0047 для індивідуального дачного будівництва орієнтовною площею 0,10 га, яка розташована в межах міста Києва.

Проте, листом Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 16 грудня 2021 року заявника повідомлено про відсутність підстав для підготовки згоди на розроблення технічної документації із землеустрою щодо поділу земельної ділянки, оскільки подане позивачем клопотання не відповідає вимогам статті 79-1 Земельного кодексу України (далі - ЗК України).

Окрім того, Департамент земельних ресурсів додатково вказав на те, що на територію, в межах якої розташована земельна ділянка з кадастровим номером :79:098:0047, відсутній затверджений в установленому порядку план зонування або детальний план територій, а також зазначив, що документи, які підтверджують розташування на земельній ділянці будівель (споруд), що перебувають у власності, до клопотання не долучено.

Представник позивача вказує на те, що Департамент земельних ресурсів не є органом, який має право вирішувати питання про надання або відмову в наданні дозволу на розроблення документації із землеустрою, а Київська міська рада за результатами розгляду клопотання ОСОБА_1 була зобов`язана прийняти рішення про надання чи відмову у наданні дозволу на розроблення технічної документації із землеустрою щодо поділу земельної ділянки.

Проте, клопотання не було розглянуто у належний та передбачений чинним законодавством спосіб, а тому представник позивача звернувся до суду із цим позовом із вимогами визнати протиправною бездіяльність Київської міської ради щодо нерозгляду клопотання ОСОБА_1 від 01 грудня 2021 року про надання дозволу на розроблення технічної документації із землеустрою щодо поділу земельної ділянки для індивідуального дачного будівництва орієнтовною площею 0,1 га, яка розташована в межах міста Київ, а також зобов`язати Київську міську раду розглянути на черговій (позачерговій) сесії ради клопотання позивача від 01 грудня 2021 року із урахуванням висновків, викладених у судовому рішенні.

Ухвалою від 17 січня 2022 року відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено її розгляд здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. Цією ухвалою відповідачеві запропоновано подати відзив на позовну заяву.

01 березня 2022 року на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву, у якому Київська міська рада заперечує щодо задоволення позовних вимог. Зокрема, такий обґрунтований тим, що, розпорядження землями комунальної власності у місті Києві відноситься до виключних повноважень Київської міської ради як колегіального органу. Відповідач зазначає, що Київська міська рада делегувала повноваження щодо розгляду заяв про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою щодо відведення земельних ділянок та виготовлення проектів рішень Департаменту земельних ресурсів, який на момент подання позивачем клопотання був структурним підрозділом виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Далі відповідач вказує на те, що повноваження на розгляд клопотань Департамент земельних ресурсів має відповідно до рішення Київської міської ради від 20 квітня 2017 року №241/2463 "Про затвердження Порядку набуття прав на землю із земель комунальної власності у місті Києві" (далі - Порядок 241/2463) та відповідно до Положення про Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації), затвердженого рішенням Київської міської ради №182/342 від 19 грудня 2002 року (далі - Положення №182/342).

При цьому, відповідач зазначає, що, розглянувши клопотання позивача про надання дозволу на розроблення технічної документації із землеустрою щодо поділу земельної ділянки, Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради листом від 16 грудня 2021 року повідомив позивача про відсутність підстав для підготовки згоди на розроблення технічної документації, оскільки зі змісту поданого позивачем клопотання встановлено, що позивач бажає отримати земельну ділянку для індивідуального дачного будівництва, що не відповідає існуючому цільовому призначенню земельної ділянки з кадастровим номером :79:098:0047.

Окрім того, заявницю поінформовано про те, що на територію, в межах якої розташована вищевказана земельна ділянка, відсутній затверджений в установленому порядку план зонування або детальний план територій, а також позивачем до клопотання не долучено будь-яких документів, які посвідчують право власності чи право користування земельною ділянкою.

Відтак, на переконання відповідача, жодної бездіяльності ним не допущено, оскільки Департаментом земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) відповідно до пункту 3 статті 26 Регламенту Київської міської ради від 04 листопада 2021 року №3135/3176 розроблено та направлено міській раді проект рішення від 06 січня 2022 року №08/231-19/ПР "Про відмову громадянам у наданні дозволів на розроблення технічних документацій із землеустрою щодо поділу земельної ділянки на вулиці Академіка Заболотного у Голосіївського районі міста Києва". Згідно з інформацією, що міститься на офіційному веб-сайті відповідача, проект вищезазначеного рішення підтримано профільною комісією міської ради і дана інформація знаходиться у відкритому доступі. За наведених обставин представник відповідача просить відмовити у задоволенні позовних вимог.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані сторонами докази, суд встановив наступне.

01 грудня 2021 року ОСОБА_1 звернувся до Київської міської ради із клопотанням про надання дозволу на розроблення технічної документації із землеустрою щодо поділу земельної ділянки з кадастровим номером :79:098:0047 для індивідуального дачного будівництва орієнтовною площею 0,10 га, яка розташована в межах міста Києва.

До клопотання позивачем долучено копію паспорту та реєстраційного номеру облікової картки платника податків, викопіювання з публічної кадастрової карти із зазначенням бажаного місця розташування земельної ділянки та інформацію з Державного земельного кадастру про земельну ділянку.

Листом від 16 грудня 2021 року вих. №0570202/1-33253 Департамент земельних ресурсів Київської міської ради повідомив позивача про відсутність підстав для підготовки згоди на розробку технічної документації із землеустрою щодо поділу земельної ділянки, оскільки зі змісту поданого позивачем клопотання встановлено, що позивач має намір отримати земельну ділянку для індивідуального дачного будівництва, що не відповідає існуючому цільовому призначенню земельної ділянки з кадастровим номером :79:098:0047. Крім того, у вказаному листі йдеться про те, що бажана позивачем земельна ділянка перебуває у комунальній власності територіальної громади м. Києва з цільовим призначенням для житлових, житлово-будівельних, гаражно- і дачно-будівельних кооперативів. Окрім того, у листі вказано, що на територію, в межах якої розташована земельна ділянка, відсутній затверджений в установленому порядку план зонування або детальний план територій, а також не надано разом із клопотанням документів, які б підтверджували розташування на земельній ділянці будівель (споруд), що перебувають у власності позивача.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли, суд зважає на таке.

Згідно з частиною 1 статті 122 Земельного кодексу України (надалі - ЗК України) сільські, селищні, міські ради передають земельні ділянки у власність або у користування із земель комунальної власності відповідних територіальних громад для всіх потреб.

В силу положень частини 7 статті 118 ЗК України орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, розглядає клопотання у місячний строк і дає дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або надає мотивовану відмову у його наданні.

Статтею 144 Конституції України передбачено, що органи місцевого самоврядування в межах повноважень, визначених законом, приймають рішення, які є обов`язковими до виконання на відповідній території.

Згідно з частиною 1 статті 59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень.

Вирішення відповідно до закону питань регулювання земельних відносин віднесено до виключної компетенції сільських, селищних, міських рад. Такі питання вирішуються виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради (стаття 26 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні").

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 22 Закону України "Про столицю України - місто-герой Київ" у зв`язку зі здійсненням містом Києвом функцій столиці України Київська міська рада та Київська міська державна адміністрація, кожна в межах своєї компетенції, встановленої законами України, мають право, зокрема, встановлювати порядок утримання та експлуатації об`єктів, розташованих у місті, та прилеглої до них території, правила благоустрою, торговельного, побутового, транспортного, житлово-комунального та іншого соціально-культурного обслуговування, визначати особливості землекористування та використання інших природних ресурсів.

Із системного аналізу зазначених норм слідує, що питання безоплатної передачі земельних ділянок комунальної власності у власність громадян належить до компетенції органу місцевого самоврядування, яким в даному випадку є Київська міська рада.

При цьому, орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 ЗК України, надає дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або ж мотивовану відмову у його наданні лише у формі рішення, прийнятого на пленарному засіданні відповідної ради.

Крім того, варто врахувати й те, що законом визначено місячний строк для розгляду органом місцевого самоврядування клопотання громадянина про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки.

З цією метою частиною 5 статті 46 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" передбачено, що сесія ради скликається в міру необхідності, але не менше одного разу на квартал, а з питань відведення земельних ділянок та надання документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності не рідше ніж один раз на місяць.

Натомість, як встановлено судом, пленарне засідання з питання розгляду клопотання позивача не відбулося. В той же час, за результатами розгляду клопотання позивача направлено лист Департаменту земельних ресурсів.

На переконання суду, надіслання вказаного листа структурним підрозділом виконавчого органу Київської міської ради, тобто Департаментом земельних ресурсів, не може вважатися вирішенням безпосередньо Київською міською радою як органом місцевого самоврядування питання щодо надання або відмову у наданні дозволу на розроблення технічної документації із землеустрою щодо поділу та об`єднання земельних ділянок.

Такий висновок узгоджується з правовою позицією, висловленою Верховним Судом у постановах від 30 листопада 2020 року у справі №1140/2559/18 та від 24 червня 2020 року у справі №555/872/17.

Суд зазначає, що Департамент земельних ресурсів не є тим органом, який уповноважений приймати рішення про надання або відмову у наданні дозволу на розроблення документації із землеустрою.

Так, відповідно до пункту 1.1 Положення про Департамент земельних ресурсів, затвердженого рішенням Київської міської ради від 19 грудня 2002 року №182/342 (далі - Положення №182/342), Департамент є структурним підрозділом виконавчого органу Київської міськради (Київської міської державної адміністрації) та згідно з законодавством забезпечує виконання повноважень Київської міськради та виконавчого органу Київської міськради (Київської міської державної адміністрації) у сфері земельних відносин, є підзвітним та підконтрольним Київській міській раді та виконавчому органу Київської міськради (Київській міській державній адміністрації), безпосередньо підпорядковується Київському міському голові, а з питань управління землями державної власності, розпорядження якими здійснює виконавчий орган Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) виконавчому органу Київської міськради (Київській міській державній адміністрації).

Згідно з пунктом 3.11 Положення №182/342 Департамент розробляє в установленому порядку проекти рішень Київської міської ради, готує та подає розпорядження Київського міського голови, розпорядження виконавчого органу Київської міськради (Київської міської державної адміністрації), а також подає свої висновки з питань, в тому числі, розпорядження землями в межах міста Києва, передачі земельних ділянок у власність громадян та юридичних осіб.

Частиною 1 статті 26 Регламенту Київської міської ради, затвердженого рішенням Київської міської ради від 04 листопада 2021 року №3135/3176 (далі Регламент), встановлено, що суб`єктами подання проектів рішень виступають Київський міський голова, заступник/заступниця міського голови - секретар Київради, постійні комісії Київради, депутати/депутатки Київради, виконавчий орган Київради (Київська міська державна адміністрація), загальні збори громадян у порядку, визначеному законодавством і цим Регламентом, члени/членкині територіальної громади міста Києва в порядку місцевої ініціативи відповідно до вимог, передбачених законодавством і цим Регламентом.

Відповідно до частини 11 статті 37 Регламенту проекти рішень Київської міської ради щодо питань землекористування і землевідведення, про передачу земельних ділянок у власність громадянам, приватизацію земельних ділянок громадянами, про надання або відмову у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою громадянам і юридичним особам можуть подаватись, голосуватись як одне загальне рішення, у якому кожен пункт може обговорюватись окремо.

Підпунктом 4.1 пункту 4 Порядку №241/2463 передбачено, що громадяни, зацікавлені в одержанні земельної ділянки у межах міста Києва для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), індивідуального гаражного та дачного будівництва чи ведення садівництва, подають до Київської міської ради через приймальню Київської міської ради з земельних питань клопотання про передачу земельної ділянки у власність (в оренду).

Згідно з підпунктом 2.1 пункту 2 Порядку №241/2463 зацікавлена особа звертається до Київської міської ради через приймальню Київської міської ради з земельних питань з клопотанням про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або заявою на розроблення технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості), технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж частини земельної ділянки, на яку поширюється право суборенди, сервітуту, технічної документації із землеустрою щодо поділу та об`єднання земельних ділянок. До клопотання про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або до заяви на розроблення технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості), технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж частини земельної ділянки, на яку поширюється право суборенди, сервітуту, до технічної документації із землеустрою щодо поділу та об`єднання земельних ділянок подаються документи, визначені конкретно для кожного виду документації із землеустрою, згідно з додатками 2, 3 до цього рішення (підпункт 2.2 пункту 2 Порядку №241/2463).

Заяви на розроблення технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості), технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж частини земельної ділянки, на яку поширюється право суборенди, сервітуту, технічної документації із землеустрою щодо поділу та об`єднання земельних ділянок, а також заяви про надання згоди на відновлення меж земельної ділянки та на поділ чи об`єднання земельних ділянок у строк, що не перевищує один робочий день, передаються приймальнею Київської міської ради з земельних питань до секретаріату Київської міської ради для підготовки резолюції (доручення) Київського міського голови або заступника міського голови секретаря Київської міської ради. Секретаріат Київської міської ради у строк, що не перевищує трьох робочих днів, передає резолюцію (доручення) Київського міського голови або заступника міського голови секретаря Київської міської ради разом із заявами, визначеними пунктом 2.9 цього Порядку, до приймальні Київради з земельних питань (підпункти 2.9, 2.10 пункту 2 Порядку №241/2463).

Відповідно до підпункту 10.1 пункту 10 Порядку №241/2463 у разі передачі земельної ділянки у власність чи користування за рахунок частини сформованої земельної ділянки із земель комунальної власності територіальної громади міста Києва ініціатором поділу такої земельної ділянки виступає Департамент земельних ресурсів або зацікавлена особа. Така ініціатива з боку Департаменту земельних ресурсів реалізується шляхом інформування Київської міської ради про необхідність поділу земельної ділянки.

Отже, аналіз наведених норм свідчить про те, що суб`єктом подання проектів рішень для винесення на сесію Київської міської ради з питань надання дозволу (відмови у наданні) на розробку проектів землеустрою є Департамент земельних ресурсів.

Тобто, Департамент уповноважений готувати та подавати в установленому порядку проекти рішень з питань передачі земельних ділянок у власність громадян та юридичних осіб, які виносяться на пленарне засідання ради, проте не приймати самостійно рішення з питань надання чи відмови у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянки з земель комунальної власності.

Окрім того, за висновками Верховного Суду (постанова від 11 квітня 2018 року у справі №806/2208/17) відсутність належним чином оформленого рішення про надання дозволу або про відмову у наданні такого дозволу після спливу встановленого законом місячного строку розгляду клопотання особи, незважаючи на надсилання заявнику листа про розгляд його клопотання, свідчить про те, що орган не прийняв жодного рішення з числа тих, які він повинен ухвалити за законом.

Верховний Суд у іншій постанові від 23 листопада 2021 року у справі №580/704/21 вказав на те, що відсутність рішення органу місцевого самоврядування про надання дозволу на розробку проекту землеустрою або відмову у його наданні, після спливу встановленого законом строку розгляду клопотання особи, свідчить про допущення суб`єктом владних повноважень протиправної бездіяльності.

Що ж до доводів відповідача про те, що ним не було допущено бездіяльності, оскільки Департаментом земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради розроблено та направлено проект рішення Київської міської ради від 06 січня 2022 року "Про відмову у наданні дозволу на розроблення технічної документації із землеустрою щодо поділу земельної ділянки на вулиці Академіка Заболотного у Голосіївського районі міста Києва", то суд зазначає, що відповідачем не надано доказу про розгляд поданого позивачем клопотання та прийняття за його результатами рішення.

Поряд із тим, розроблення проекту рішення без подальшого його винесення на розгляд сесії міської ради не може бути виправданням правомірної поведінки відповідача, оскільки такі дії в жодному разі не узгоджуються з вимогами частини 7 статті 118 ЗК України.

Відтак, суд доходить висновку, що оскільки Київською міською радою не розглянуто поданого позивачем клопотання та, як наслідок, не прийнято одного з рішень відповідно до частини 7 статті 118 ЗК України, тому позовні вимоги в частині визнання протиправною бездіяльності відповідача в цій частині підлягають задоволенню.

Щодо вимог позивача зобов`язального характеру, суд зазначає таке.

Відповідно до частини 1 статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Згідно з пунктом 4 частини 2 статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

З огляду на допущену відповідачем протиправну бездіяльність щодо нерозгляду клопотання позивача та неприйняття одного з передбачених ЗК України рішень, тому достатнім і ефективним способом захисту порушених прав позивача є зобов`язання Київську міську раду розглянути клопотання ОСОБА_1 про надання дозволу на розроблення технічної документації із землеустрою щодо поділу та об`єднання земельних ділянок для індивідуального дачного будівництва орієнтовною площею 0,10 га, яка розташована в межах міста Києва.

Таким чином, перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій та докази, надані представником позивача, суд дійшов висновку, що за наведених у позовній заяві мотивів і підстав позовні вимоги підлягають задоволенню.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд зважає на те, що позивачем при зверненні до суду з позовом сплачено судовий збір в розмірі 992,40 гривень, що підтверджується квитанцією від 11 січня 2022 року.

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відтак, з огляду на те, що позивачем при зверненні до суду з позовом сплачено судовий збір в розмірі 992,40 гривень, а тому на його користь слід стягнути сплачену суму коштів за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295, 382 Кодексу адміністративного судочинства України,

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати протиправною бездіяльність Київської міської ради щодо нерозгляду клопотання ОСОБА_2 від 01 грудня 2021 року про надання дозволу на розроблення технічної документації із землеустрою щодо поділу та об`єднання земельних ділянок для індивідуального дачного будівництва орієнтовною площею 0,10 га, яка розташована в межах міста Києва.

Зобов`язати Київську міську раду розглянути клопотання ОСОБА_2 від 01 грудня 2021 року про надання дозволу на розроблення технічної документації із землеустрою щодо поділу та об`єднання земельних ділянок для індивідуального дачного будівництва орієнтовною площею 0,10 га, яка розташована в межах міста Києва, та прийняти за результатом його розгляду рішення про надання такого дозволу або відмову у його наданні.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Київської міської ради на користь ОСОБА_1 витрати, пов`язані з оплатою судового збору, в розмірі 992 (дев`ятсот дев`яносто дві) гривні 40 копійок.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 КАС України.

Відповідно до частини 1 статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Позивач: ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 )

Відповідач: Київська міська рада (місцезнаходження: 01044, м. Київ, вул. Хрещатик, буд. 36; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України: 22883141)

Повний текст рішення суду складено 27.06.2022

Суддя Яремчук Костянтин Олександрович