Справа № 160/3805/22
Суддя: Олійник Віктор Миколайович
Дата ухвалення: 2022-06-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
24 червня 2022 року Справа № 160/3805/22
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Олійника В. М.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом приватного акціонерного товариства «Дніпровський металургійний завод» до Дніпровської митниці Державної митної служби України про визнання протиправними та скасування рішень, -
17 лютого 2022 року приватне акціонерне товариство «Дніпровський металургійний завод» звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Дніпровської митниці Державної митної служби України, в якій просить:
- визнати протиправним та скасувати рішення Дніпровської митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості товарів №UA110150/2021/000184/1 від 23.10.2021 року, №UA110150/2021/000192/1 від 03.12.2021 року.
В обґрунтування позову позивач зазначив, що ПАТ «Дніпровський металургійний завод» до митного контролю та оформлення за ЕМД №UA110150/2021/017625 від 20.10.2021 року та ЕМД №UA110150/2021/020237 від 29.11.2021 року заявлено партію товару, імпортовану за контрактом №DTH-001-15/85/2015 від 28.01.2015 року купівлі-продажу вогнетривкової продукції з "Dalmond Trade House Ltd".
Разом з митними деклараціями №UA110150/2021/017625 від 20.10.2021 року та ЕМД №UA110150/2021/020237 від 29.11.2021 року були подані відповідачу всі документи, передбаченні ст. 53 МК України та додаткові, для підтвердження митної вартості товару і обраного методу її визначення.
Однак, відповідач прийняв рішення №UA110150/2021/000184/1 від 23.10.2021 року та №UA110150/2021/000192/1 від 03.12.2021 року про коригування митної вартості товарів, якими застосовано 3 (третій) код визначення митної вартості товарів.
Позивач не погоджується із винесеними рішеннями та зазначає про те, що ним було визначено митну вартість товарів, пред`явлених до митного оформлення, відповідно до вимог ст. 53 МК України та надано всі необхідні документи, які підтверджують числові значення складових митної вартості.
Надані позивачем документи кореспондуються між собою та містять чітку, недвозначну і зрозумілу інформацію про товари та їх ціну, а отже у сукупності ті відомості, які підтверджують числові значення митної вартості (її складових), й не дають підстав для сумніву щодо повноти та правильності її визначення декларантом.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 лютого 2022 року позовну заяву приватного акціонерного товариства «Дніпровський металургійний завод» залишено без руху та надано час протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18 квітня 2022 року відкрито спрощене провадження у справі без виклику учасників справи.
06 травня 2022 року засобами електронного зв`язку до суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому останній просить відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог, враховуючи наступне.
Посадовою особою Дніпровської митниці здійснено контроль наявності в підтверджуючих документах усіх відомостей в кількісному виразі, використаних при обчисленні митної вартості.
В результаті такого контролю встановлено, що документи, які підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості, містять розбіжності і неточності
Щодо рішення про коригування митної вартості товарів від 23.10.2021 №UA110150/2021/000184/1 вказує наступне.
Позивачем до митного контролю та оформлення за ЕМД від 20.10.2021 №UA110150/2021/017625 заявлено партію товару, імпортовану за посередницькою угодою (код 4100 в гр..44) від 28.01.2015 №DTH-001-15/85/2015 з "Dalmond Trade House Ltd", за додатком №16 від 07.06.2021 за рахунком-інвойсом №DTH-001-15-80096064 від 21.06.2021.
Відповідно до електронного інвойсу, виробником товару є "Liaoning Dalmond Refractories Co.", Ltd (Китай). У комерційних та товаросупровідних документах відсутні відомості щодо виробника товарів.
Відповідно до пункту 11 контракту від 28.01.2015 №DTH-001-15/85/2015 визначено перелік документів, які надає продавець на товар, серед яких зазначено сертифікат походження, що до митного оформлення не надано.
Згідно товаросупровідних документів поставка товару здійснюється на умовах поставки DAP ст. Горяїново. Відповідно до міжнародних правил перевезення Інкотермс-2010 на умовах поставки DAP означає, що продавець виконав своє зобов`язання по поставці, коли він надав покупцеві товар, випущений в митному режимі експорту та готовий до розвантаження з транспортного засобу, який прибув у вказане місце призначення.
Відповідно пункту 5.3 в ціну товару включено вартість тари та упаковки. Відомості щодо включення до ціни товару вартості навантаження, транспортування до місця призначення не зазначено.
Згідно додатку №16 від 07.06.2021 визначено вартість товарів - 42 026,02 євро. Також, визначено умови оплати: 30% передоплати протягом 5 робочих днів з дати отримання рахунку продавця; 70% оплати протягом 5 робочих днів з дати отримання рахунку продавця з повідомленням про готовність відвантаження товару.
Вказує, що враховуючи відмінні відомості щодо комерційних умов поставки, наявні обґрунтовані сумніви щодо повноти включення транспортної складової до ціни товару, сформованої на умовах поставки DAP ст. Горяїново.
Декларантом додатково надано прайс-лист №024/1105/DTH21 від 11.05.2021 р., у якому зазначено (мовою оригіналу): расчет цены осуществляется индивидуально, учитывая текущие возможности производства, объемы поставки, условия поставки, оплаты и технические характеристики продукции. Таким образом, цена является эксклюзивной и может существенно отличаться как для других поставок в ваш адрес, так и для поставок другим потребителям.
Роз`яснення та/або документів у спростування виявлених невідповідностей, про які зазначалось у повідомленнях митниці, декларантом не надано.
Митну вартість оцінюваних товарів скориговано за інформацією попередніх оформлень подібних (аналогічних) товарів за часом максимально наближеним до даного, здійсненних за основним методом визначення митної вартості за посередницьким зовнішньоекономічним контрактом - за ціною договору (контракту) щодо товарів які імпортуються (вартість операцій) з урахуванням порівняння схожості характеристик товару, складу, функцій, комерційної взаємозамінності, обсягу партії товару та з урахуванням комерційних умов поставки до рівня ціни за ЕМД від 15.01.2021 №UА500110/2021/000998 на рівні товар №1 - 1.086 ЕUR/кг.
Стосовно рішення про коригування митної вартості товарів від 03.12.2021 №UA110150/2021/000192/1 відповідач зазначає про наступне.
Позивачем до митного контролю та оформлення за ЕМД від 29.11.2021 року №UA110150/2021/020237 заявлено партію товару, імпортовану за посередницькою угодою (код 4100 в гр..44) від 28.01.2015 №DTH-001-15/85/2015 з "Dalmond Trade House Ltd", за додатком №17 від 07.06.2021 за рахунками-інвойс №DTH-001-15-80096076 від 23.06.2021, №DTH-001-15-80096077 від 23.06.2021. В інвойсі №DTH-001-15-80096076 від 23.06.2021 вказано реквізити документу від 23.06.2021 №70043654, в інвойсі №DTH-001-15-80096077 від 23.06.2021 - від 23.06.2021 №70043696.
Відповідно до електронного інвойсу, виробником товару є "Liaoning Dalmond Refractories Co.", Ltd (Китай). У комерційних та товаросупровідних документах відсутні відомості щодо виробника товарів. Документального підтвердження умов здійснення експортної операції із вивезення оцінюваної партії товарів (вартості, умов поставки, ваги) не надано.
Вищезазначене викликає сумніви щодо повноти включення складових митної вартості, а саме витрат на транспортування до порту. Декларантом до митного оформлення надано лист ПрАТ ДМЗ від 24.11.2021, в якому зазначено що відомості щодо вартості транспортування - відсутні, митну вартість товарів, що поставляються по контракту від 28.01.2015 №DTH-001-15/85/2015, вважати фактурною.
Вказану інформацію неможливо ідентифікувати з оцінюваною партією товару, оскільки це не перше митне оформлення товарів, що імпортовані згідно контракту від 28.01.2015 №DTH-001-15/85/2015. Вказаний лист від 24.11.2021 р. не містить числових значень щодо складових митної вартості та не передбачений вимогами наказу від 24.05.2012 р. №599.
Відповідно пункту 5.3 контракту в ціну товару включено вартість тари та упаковки.
Відомості щодо включення до ціни товару вартості навантаження, транспортування до місця призначення - не зазначено. Згідно додатку №17 від 15.06.2021 визначено вартість товарів - 42 025,02 євро.
Декларантом до митного оформлення надано прайс-лист від 15.06.2021 №13КП/1506/БТН21 від продавця Dalmond Trade House Ltd, який адресований ПрАТ ДМЗ та містить цінову інформацію на умовах поставки DAP.
Також вказує, що у повідомленні митниці №1 зазначалось про відсутність відомостей щодо виробника товару у комерційних документах. При цьому, декларантом додатково надано лише лист "Dalmond Trade House Ltd" від 25.11.2021№024/2511/DTH21, в якому зазначено про виробника та відправника товарів за контрактом від 28.01.2015 №DTH-001-15/85/2015.
Декларантом додатково надано висновок ДП Держзовнішінформ від 01.12.2021 №25/84, за результатами аналізу якого встановлено, що під час проведення експертизи були використані дані, в тому числі, розміщені на Інтернет-ресурсах, зокрема www.alibaba.com, www.made-in-china.com, що є он-лайн платформами для бізнесу, провідними постачальниками он-лайнових маркетингових послуг для імпортерів та експортерів. На вказаних ресурсах створювати власні профілі мають можливість будь-які компанії та реєструватися будь-які користувачі. Зазначене унеможливлює перевірку ідентифікації компанії виробника та перевірку сфери її діяльності, цінових даних, розміщених на сайтах, що не дозволяє впевнитися у достовірності заявлених даних.
Наданий висновок містить цінову інформацію щодо різних вогнетривких виробів на міжнародних торгівельних майданчиках. Проте, у висновку відсутня відомості щодо ринкової вартості оцінюваних марок переклазовуглецевих вогнетривких виробів. Експерт лише дійшов висновку, що контрактний рівень цін на оцінювану вогнетривку продукцію є прийнятною та відповідає кон`юнктурі ринку.
Згідно Національного стандарту №1 Загальні засади оцінки майна майнових прав, затвердженого ПКМУ від 10.09.2003 №1440, оцінювач самостійно здійснює пошук інформаційних джерел, їх аналіз та виклад обґрунтованих висновків. При цьому, зібрані оцінювачем вихідні дані та інша інформація повинні відображатись у звіті про оцінку майна з посиланням на джерело їх отримання у додатках до нього. Проте, висновок цінової експертизи ДП Держзовнішінформ від 01.12.2021 №25/84 не містить відповідних додатків, які підтверджують джерела використаної цінової інформації, що не дає можливості перевірити обґрунтованість висновків, які в ньому наведені.
Декларантом не надано додаткових документів щодо спростування виявлених невідповідностей та розбіжностей. У листі від 02.12.2021 №042.10/2485 ПрАТ "ДМЗ" повідомлено, що інших документів та іншої інформації надати неможливо.
Таким чином, відповідач вважає, що посадові особи митниці при прийнятті спірних рішень про коригування митної вартості, заявленого позивачем товару, діяли в межах наданих повноважень та у спосіб, передбачений чинним законодавством.
Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши норми чинного законодавства України, суд встановив наступні обставини.
Між ПрАТ "Дніпровський металургійний завод" (покупець) та Dalmond Trade House Ltd (продавець) було укладено контракт купівлі-продажу вогнетривкової продукції №DTH-001-15/85/2015 від 28.01.2015 року.
07.06.2021 року між покупцем та продавцем підписано додаток № 16, який є невід`ємною частиною контракту №DTH-001-15/85/2015 від 24.12.2015 року на постачання вогнетривкової продукції. Вказаним додатком сторонами визначено строки поставки (серпень - вересень 2021 року), якісні характеристики товару, умови поставки (DAP - ст. Горяїново Придніпровської залізниці).
У митній декларації позивачем зазначено про основний метод визначення митної вартості - за ціною договору.
До митної декларації № UA110150/2021/017625 від 20.10.2021 року додані наступні документи:
- сертифікати якості (код 0003) 1.1 від 01.07.2021;
- сертифікати якості (код 0003) 1.2 від 01.07.2021;
- сертифікати якості (код 0003) 1.3 від 01.07.2021;
- пакувальний лист (код 0271 *) б/н від 21.06.2021;
- рахунок - фактура (код 0380) DТН-001-15-800964 від 21.06.2021;
- коносамент (код 0705*) 212590795 від 15.08.2021;
- декларація походження товару (код 0862) DТН-001-15-800964 від 21.06.2021;
- рахунок - фактура (код 0380) DТН-001-15-800965 від 21.06.2021;
- декларація походження товару (код 0862) DТН-001 -15-800965 від 21.06.2021;
- лист про транспортні витрати (код 3000*) б/н від 18.10.2021;
- зовнішньоекономічний контракт (код 4100) DТН-001-15/85/2015 від 28.01.2015;
- доповнення № 1 від 03.11.2015;
- доповнення № 3 від 04.05.2016;
- доповнення № 4 від 13.05.2016;
- доповнення № 7 від 10.10.2017;
- доповнення № 8 від 23.10.2017;
- доповнення № 11 від 04.09.2018;
- доповнення № 14 від 23.12.2019;
- доповнення № 15 від 19.11.2020;
- залізнична накладна (код 2721*) 47057567 від 08.10.2021;
- доповнення № 16 від 07.06.2021;
- фітоконтроль (код 5509*) 7697722 від 20.10.2021;
- свіфт б/н від 23.06.2021;
- свіфт б/н від 04.08.2021;
- лист 024/2909/ DТН21 від 29.09.2021;
- лист б/н від 20.10.2021;
- комерційна пропозиція № DТН-1246/190 від 11.05.2021;
- лист СІТІ БАНК від 21.10.2021;
- лист СІТІ БАНК від 21.10.2021;
- лист б/н від 19.09.2017;
- прайс-лист №024/1105/DТН21 від 11.05.2021;
При проведенні перевірки документів, які надані у підтвердження заявленої митної вартості товарів, відповідачем виявлено наступне.
- ПрАТ ДМЗ до митного контролю та оформлення за ЕМД від 20.10.2021 №UA110150/2021/017625 заявлено партію товару, імпортовану за посередницькою угодою (код 4100 в гр..44) від 28.01.2015 №DTH-001-15/85/2015 з "Dalmond Trade House Ltd", за додатком №16 від 07.06.2021 за рахунком-інвойсом №DTH-001-15-80096064 від 21.06.2021. Відповідно до електронного інвойсу, виробником товару є "Liaoning Dalmond Refractories Co.", Ltd (Китай). У комерційних та товаросупровідних документах відсутні відомості щодо виробника товарів;
- відповідно до пункту 11 контракту від 28.01.2015 №DTH-001-15/85/2015 визначено перелік документів, які надає продавець на товар, серед яких зазначено сертифікат походження, що до митного оформлення не надано;
- згідно товаросупровідних документів поставка товару здійснюється на умовах поставки DAP ст. Горяїново. Відповідно до міжнародних правил перевезення Інкотермс-2010 на умовах поставки DAP означає, що продавець виконав своє зобов`язання по поставці, коли він надав покупцеві товар, випущений в митному режимі експорту та готовий до розвантаження з транспортного засобу, який прибув у вказане місце призначення.
Умови поставки DAP покладають на продавця обов`язки нести всі витрати й ризики, пов`язані з транспортуванням товару в місце призначення, включаючи будь-які збори для експорту з країни відправлення;
- відповідно пункту 5.3 в ціну товару включено вартість тари та упаковки. Відомості щодо включення до ціни товару вартості навантаження, транспортування до місця призначення - не зазначено;
- згідно додатку №16 від 07.06.2021 визначено вартість товарів - 42 026,02 євро. Також, визначено умови оплати: 30% передоплати протягом 5 робочих днів з дати отримання рахунку продавця; 70% оплати протягом 5 робочих днів з дати отримання рахунку продавця з повідомленням про готовність відвантаження товару;
Надані платіжні документи не містять відміток банку щодо виконання платіжної операції, що унеможливлює підтвердження фактичного перерахування коштів на користь іноземного контрагента;
21.10.2021 митницею надіслано електронне повідомлення декларанту щодо запиту надання додаткових документів відповідно до ч.3 ст.53 МКУ.
До додатково наданих документів відповідачем встановлено наступні зауваження:
- у повідомленні митниці №1 зазначалось про відсутність відомостей щодо виробника товару у комерційних документах. При цьому, декларантом додатково надано лише лист "Dalmond Trade House Ltd" від 21.10.2021 №024/2110/DTH24, в якому зазначено про виробника та відправника товарів за контрактом від 28.01.2015 №DTH-001-15/85/2015;
- декларантом додатково надано прайс-лист №024/1105/DTH21 від 11.05.2021. У прайс-листі зазначено (мовою оригіналу): расчет цены осуществляется индивидуально, учитывая текущие возможности производства, объемы поставки, условия поставки, оплаты и технические характеристики продукции. Таким образом, цена является эксклюзивной и может существенно отличаться как для других поставок в ваш адрес, так и для поставок другим потребителям.
Після вступу України до СОТ Угода про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (ГАТТ) та Тлумачні примітки до неї є частиною законодавства України відповідно до статті 9 Конституції України. Порядок та методи визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, встановлені розділом III Кодексу і базуються на положеннях Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі. Відповідно до статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості імпортованого товару. Приміткам та додатковими положеннями до статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі визначено, що сумісним зі статтею VII було б припущення, що „дійсна вартість" може бути представлена ціною, зазначеною у рахунку, плюс будь-які не включені до неї збори за виправдані витрати, які є звичайними складовими „дійсної вартості", а також плюс будь-яка виняткова знижка чи інше зменшення звичайної конкурентної ціни.
Відповідно до ст. 55 Митного кодексу України ПрАТ ДМЗ оформлено митну декларацію № UA110150/2021/017970 від 26.10.2021 під гарантійні зобов`язання та сплачено скориговану митну вартість.
Крім того, 15.06.2021 року між ПрАТ "Дніпровський металургійний завод" (покупець) та Dalmond Trade House Ltd (продавець) підписано додаток № 17, який є невід`ємною частиною контракту №DTH-001-15/85/2015 від 24.12.2015 року на постачання вогнетривкової продукції. Вказаним додатком сторонами визначено строки поставки (вересень жовтень 2021 року), якісні характеристики товару, умови поставки (DAP - ст. Горяїново Придніпровської залізниці).
У митній декларації позивачем зазначено про основний метод визначення митної вартості - за ціною договору.
До митної декларації №UA110150/2021/020237 від 29.11.2021 року додані наступні документи:
- сертифікати якості (код 0003) 1.1 від 01.07.2021;
- сертифікати якості (код 0003) 1.2 від 01.07.2021;
- сертифікати якості (код 0003) 1.3 від 01.07.2021;
- сертифікати якості (код 0003) б/н від 01.07.2021;
- сертифікати якості (код 0003) б/н від 01.07.2021;
- пакувальний лист (код 0271*) б/н від 23.06.2021;
- рахунок - фактура (код 0380) DTH-001-15-80096076 від 23.06.2021;
- декларація походження товару (код 0862) DTH-001-15-80096076 від 23.06.2021;
- пакувальний лист (код 0271 *) б/н від 01.07.2021;
- рахунок - фактура (код 0380) DTH-001-15-80096077 від 23.06.2021;
- декларація походження товару (код 0862) DTH-001-15-80096077 від 23.06.2021;
- лист про транспортні витрати (код 3000*) б/н від 24.11.2021;
- зовнішньоекономічний контракт (код 4100) DTH-001-15/85/2015 від 28.01.2015;
- доповнення № 1 від 03.11.2015;
- доповнення № 3 від 04.05.2016;
- доповнення № 4 від 13.05.2016;
- доповнення № 7 від 10.10.2017;
- доповнення № 8 від 23.10.2017;
- доповнення № 11 від 04.09.2018;
- доповнення № 14 від 23.12.2019;
- доповнення № 15 від 19.11.2020;
- доповнення № 17 від 15.06.2021;
- лист 024/2909/ DTH21 від 29.09.2021;
- комерційна пропозиція № DTH-1246/190 від 11.05.2021;
- лист СІТІ БАНК від 30.06.2021;
- лист СІТІ БАНК від 18.08.2021;
- лист б/н від 15.09.2017;
- прайс - лист № 13КП/1506/ DTH21 від 15.06.2021.
При проведенні перевірки документів, які надані у підтвердження заявленої митної вартості товарів, відповідачем виявлено наступне:
- ПрАТ ДМЗ до митного контролю та оформлення за ЕМД від 29.11.2021 р. №UA110150/2021/020237 заявлено партію товару, імпортовану за посередницькою угодою (код 4100 в гр..44) від 28.01.2015 №DTH-001-15/85/2015 з "Dalmond Trade House Ltd", за додатком №17 від 07.06.2021 за рахунками-інвойс №DTH-001-15-80096076 від 23.06.2021, №DTH-001-15-80096077 від 23.06.2021.В інвойсі №DTH-001-15-80096076 від 23.06.2021 вказано реквізити документу від 23.06.2021 №70043654, в інвойсі №DTH-001-15-80096077 від 23.06.2021 - від 23.06.2021 №70043696. Відповідно до електронного інвойсу, виробником товару є "Liaoning Dalmond Refractories Co.", Ltd (Китай). У комерційних та товаросупровідних документах відсутні відомості щодо виробника товарів;
- документального підтвердження умов здійснення експортної операції із вивезення оцінюваної партії товарів (вартості, умов поставки, ваги) не надано;
- відповідно пункту 5.3 контракту в ціну товару включено вартість тари та упаковки. Відомості щодо включення до ціни товару вартості навантаження, транспортування до місця призначення не зазначено. Згідно додатку №17 від 15.06.2021 визначено вартість товарів - 42 025,02 євро. Визначено умови оплати: 30% передоплати протягом 5 робочих днів з дати отримання рахунку продавця; 70% оплати протягом 5 робочих днів з дати отримання рахунку продавця з повідомленням про готовність відвантаження товару;
- декларантом до митного оформлення надано прайс-лист від 15.06.2021 №13КП/1506/DTH21 від продавця Dalmond Trade House Ltd, який адресований ПрАТ ДМЗ та містить цінову інформацію на умовах поставки DAP. Прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців. На практиці термін прейскурант частіше використовується для зазначення цін на перелік послуг. Прайс-лист від продавця має адресний характер не відповідає вимогам частини 3 статті 53 МКУ, якими передбачено надання каталогів, специфікацій, прейскурантів (прайс-листів) виробника товару.
30.11.2021 митницею надіслано електронне повідомлення декларанту щодо запиту надання додаткових документів відповідно до ч.3 ст.53 МКУ.
До додатково наданих документів відповідачем встановлено наступні зауваження:
Враховуючи відмінні відомості щодо комерційних умов поставки, наявні обґрунтовані сумніви щодо повноти включення транспортної складової до ціни товару, сформованої на умовах поставки DAP ст. Горяїново.
Згідно відомостей експортної декларації отримувачем товару є "Dalmond Trade House Ltd", при цьому у графі номер контракту, або угоди вказано реквізити зовнішньоекономічного контракту (від 28.01.2015 №DTH-001-15/85/2015), згідно якого здійснюється поставка оцінюваного товару на адресу ПрАТ ДМЗ. Згідно маніфесту Головного митного управління КНР №52 2008 року, в графі 14 митної декларації заповнюється реєстраційний номер коносаменту або транспортних накладних.
- у повідомленні митниці №1 зазначалось про відсутність відомостей щодо виробника товару у комерційних документах. При цьому, декларантом додатково надано лише лист "Dalmond Trade House Ltd" від 25.11.2021№024/2511/DTH21, в якому зазначено про виробника та відправника товарів за контрактом від 28.01.2015 №DTH-001-15/85/2015;
- декларантом додатково надано висновок ДП Держзовнішінформ від 01.12.2021 №25/84. За результатами аналізу вказаного документу встановлено наступне. Під час проведення експертизи були використані дані, в тому числі, розміщені на Інтернет-ресурсах, зокрема www.alibaba.com, www.made-in-china.com, що є он-лайн платформами для бізнесу, провідними постачальниками он-лайнових маркетингових послуг для імпортерів та експортерів. На вказаних ресурсах створювати власні профілі мають можливість будь-які компанії та реєструватися будь-які користувачі. Зазначене унеможливлює перевірку ідентифікації компанії виробника та перевірку сфери її діяльності, цінових даних, розміщених на сайтах, що не дозволяє впевнитися у достовірності заявлених даних.
Наданий висновок містить цінову інформацію щодо різних вогнетривких виробів на міжнародних торгівельних майданчиках. Проте, у висновку відсутня відомості щодо ринкової вартості оцінюваних марок переклазовуглецевих вогнетривких виробів. Експерт лише дійшов висновку, що контрактний рівень цін на оцінювану вогнетривку продукцію є прийнятною та відповідає кон`юнктурі ринку.
Згідно Національного стандарту №1 Загальні засади оцінки майна майнових прав, затвердженого ПКМУ від 10.09.2003 №1440, оцінювач самостійно здійснює пошук інформаційних джерел, їх аналіз та виклад обґрунтованих висновків. При цьому, зібрані оцінювачем вихідні дані та інша інформація повинні відображатись у звіті про оцінку майна з посиланням на джерело їх отримання у додатках до нього. Проте, висновок цінової експертизи ДП Держзовнішінформ від 01.12.2021 №25/84 не містить відповідних додатків, які підтверджують джерела використаної цінової інформації, що не дає можливості перевірити обґрунтованість висновків, які в ньому наведені.
Відповідно до ст. 55 Митного кодексу України, ПрАТ «ДМЗ» оформлено митну декларацію № UA110150/2021 /020669 від 03.12.2021 під гарантійні зобов`язання та сплачено скориговану митну вартість.
Рішеннями про коригування митної вартості товарів № UA110150/2021/000184/1 від 23.10.2021 року та № UA110150/2021/000192/1 від 03.12.2021 застосовано 3 (третій) код визначення митної вартості товарів.

ПрАТ «ДМЗ» зверталося до Дніпровської митниці Державної митної служби України зі скаргою № 107/3060 від 23.12.2021 на рішення про коригування митної вартості товарів відповідно до ч. 4 ст. 25 Митного кодексу України, за результатами розгляду якої листом відповідача № 7.5-08-01-3/15/13/90 від 05.01.2022 «Щодо результатів розгляду скарги» повідомлено про відсутність підстав для розгляду питання щодо скасування прийнятих рішень про коригування митної вартості товарів.

Вирішуючи позовні вимоги по суті, суд виходить з наступного.

Згідно ст. 49 Митного кодексу України (далі - МКУ) митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до ч. 1 та п. 1 ч. 2 ст. 52 МКУ заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів.

Згідно з вимогами частин 1 та 5 ст. 53 МКУ у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Відповідно до ч. 2. ст. 53 МКУ документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, які підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Цей перелік є виключним і без обґрунтованих підстав митний орган не вправі вимагати інших документів для підтвердження митної вартості товару.

Частиною 3 статті 53 МК України встановлений обов`язок декларанта або уповноваженої ним особи на письмову вимогу митного органу протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари

Відповідно до ч. 1 ст. 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Таким чином, митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але такі повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені виключно розбіжностями в документах що подаються для підтвердження митної вартість товарів, чи наявності в них ознак підробки або якщо вони не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Як було встановлено судом, оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів №UA110150/2021/000184/1 від 23.10.2021 року, №UA110150/2021/000192/1 від 03.12.2021 року, прийняті Дніпровською митницею Державної митної служби України, фактично обґрунтовано тим, що подані декларантом документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів.

Відповідно до ч. 2 ст. 57 МКУ основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Разом з тим, згідно ч. 2 ст. 58 МКУ метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов 'язковою при її обчисленні.

Відповідно до ч. 2 ст. 55 МКУ встановлено, що прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:

1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;

2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;

3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом;

4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування;

5) інформацію про:

а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються;

у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом

у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті;

б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Таким чином суд зазначає, що відповідно до пунктів 2, 4 ч. 2 ст. 55 МКУ, прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити, зокрема: наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Згідно ч. 3 ст. 57 МКУ, кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Втім, як вбачається зі змісту спірних рішень, митний орган зазначає про неможливість застосування методів визначення митної вартості товарі передбачених п. 2 ч. 1 ст.57 МКУ у зв`язку з відсутністю інформації щодо вартості ідентичних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, однак таке формальне обґрунтування із загальними висновками не дає підстав вважати таке рішення обґрунтованим та мотивованим у контексті норм пунктів 2, 4 частини 2 статті 55 МК України.

Аналогічну правову позицію висловлено Верховним Судом у постанові від 06.03.2019 року у справі № 809/278/17, у постанові від 27.07.2018 року у справі № 809/1174/17, у постанові від 21.02.2018 року у справі №820/17417/14.

Як визначено у ч.3 ст.53 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи відповідно до переліку, наведеному в даній нормі.

Митні органи мають право витребовувати додаткові документи на підтвердження задекларованої митної вартості у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що є обов`язковою обставиною, з якою закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Разом з тим витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені ст.53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації. (Правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 30.06.2015 (справа 21-591а15).

У свою чергу, декларант надав відповідачу всі необхідні документи із поданням митної декларації, які давали можливість останньому встановити дійсну митну вартість товару за ціною контракту.

Законом України №227-V від 05.10.2006 Про приєднання України до Міжнародної конвенції про спрощення і гармонізацію митних процедур у зміненій редакції згідно з Додатком І до Протоколу про внесення змін до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур Верховна Рада України постановила: Приєднатися до Протоколу про внесення змін до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур, вчиненого 26 червня 1999 року в м. Брюсселі, в тому числі Додатку 1 та Додатку II до нього, прийнявши Спеціальні додатки (додаток III до Протоколу).

Відповідно до Стандартного правила 8 Розділу 1 Спеціального додатку А Додатку III до Протоколу про внесення змін до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур (Спеціальні додатки) у випадках, коли митна служба вимагає документи в зв`язку з представленням їй товарів, інформація, що міститься у цих документах, обмежується лише даними, необхідними для ідентифікації товарів та транспортного засобу.

Рекомендації Європейської економічної комісії ООН №18 Заходи щодо спрощення процедур міжнародної торгівлі 26-29 березня 2001 року вимагають щоб документарні вимоги були зведені до мінімуму.

Відповідно до Стандартного правила 3.16. Розділу 3 Загального додатку Міжнародної конвенції про спрощення і гармонізацію митних процедур (Кіотська конвенція) від 18.05.1973: На підтвердження декларації на товари митна служба вимагає тільки ті документи, які є необхідними для проведення контролю за даною операцією та забезпечення виконання усіх вимог щодо застосування митного законодавства.

Як зазначено у ч.1 ст. 55 Митного кодексу України, рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Відповідно до ч. 2 ст. 57 Митного кодексу України основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод за ціною договору (вартість операції).

Відповідно до ч. 2 ст. 58 МК України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Згідно з ч.3 ст.58 Митного кодексу України у разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.

Згідно ч. 6. ст. 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:

невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;

неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;

надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Відповідно до ч. 2 ст. 55 Митного кодексу України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:

обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;

наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;

вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом;

обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування;

інформацію про:

а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються:

у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом;

у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті;

право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості у митному органі вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Частинами 1 - 3 статті 57 (глава 9 розділу III) МК України передбачено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Згідно із частинами 1 - 2 статті 58 МК України метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо: 1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару; 2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів; 3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті; 4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.

Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Частинами 1 - 5, 7 статті 59 МК України передбачено, що у разі якщо митна вартість оцінюваних товарів не може бути визначена згідно з положеннями статті 58 цього Кодексу, за основу для її визначення береться вартість операції з ідентичними товарами, що продаються на експорт в Україну з тієї ж країни і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього.

При застосуванні цього методу визначення митної вартості за основу береться прийнята органом доходів і зборів вартість операції з ідентичними товарами з дотриманням умов, зазначених у цій статті. При цьому під ідентичними розуміються товари, однакові за всіма ознаками з оцінюваними товарами, у тому числі за такими, як: 1) фізичні характеристики; 2) якість та репутація на ринку; 3) країна виробництва; 4) виробник.

Незначні зовнішні відмінності не можуть бути підставою для відмови у розгляді товарів як ідентичних, якщо в цілому такі товари відповідають вимогам частини другої цієї статті.

Ціна договору щодо ідентичних товарів береться за основу для визначення митної вартості товарів, якщо ці товари ввезено приблизно в тій же кількості та на тих же комерційних рівнях, що й оцінювані товари.

У разі відсутності такого продажу використовується вартість операції з ідентичними товарами, що продавалися в Україну в іншій кількості та/або на інших комерційних рівнях. При цьому їх ціна коригується з урахуванням зазначених розбіжностей незалежно від того, чи веде це до збільшення або зменшення вартості. Інформація, що використовується при здійсненні коригування, повинна бути документально підтверджена.

У разі якщо для цілей застосування цього методу виявляється більш як одна вартість договору щодо ідентичних товарів, для визначення митної вартості оцінюваних товарів використовується найменша така вартість.

Отже, митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості зобов`язаний перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись в достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у статті 58 МК України (у разі визначення декларантом митної вартості імпортованого товару за першим методом).

При цьому, митний орган має право відійти від наведених вище законодавчих обмежень, пов`язаних з перевіркою основного переліку документів, які підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи лише у тому випадку, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або ці документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, або ж у разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість.

Водночас приписи вказаних статей зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності.

Однак, як встановлено судом, в надісланих позивачеві електронних повідомленнях, і в оскаржуваних рішеннях відповідачем не вказано, які саме конкретні причини (підстави, передумови, невідповідності) стали підставою для витребування від нього додаткових документів.

При цьому надані позивачем документи кореспондуються між собою та містять чітку, недвозначну і зрозумілу інформацію про товари та їх ціну, а отже у сукупності ті відомості, які підтверджують числові значення митної вартості (її складових), й не дають підстав для сумніву щодо повноти та правильності її визначення декларантом.

В п.п. 16, 22 Узагальнення ВАСУ зроблені висновки про те, що у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, орган доходів і зборів повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

Орган доходів і зборів зобов`язаний навести у рішенні про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за такими другорядними методами, як за ціною договору щодо ідентичних товарів, за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, на основі віднімання вартості, резервний метод.

Отже, відповідачем необґрунтовано було застосовано інший метод визначення митної вартості, що може бути застосовано лише у випадках, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу.

Згідно вимог графи 33 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 року № 598, у графі також вказується про проведення процедури консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору методів визначення митної вартості товарів відповідно до вимог статей 59-61 Кодексу. Результати проведеної консультації, а також причини, через які не можуть бути застосовані методи визначення митної вартості товарів за ціною договору щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів (наприклад, відсутня інформація щодо вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів), фіксуються у графі.

Однак, посадовою особою Дніпровської митниці здійснено коригування заявленої позивачем митної вартості в порушення вимог ст.ст. 57 та 60 Митного кодексу України без дотримання встановленої послідовності обрання методу визначення митної вартості товарів, без зазначення обґрунтованих причин неможливості застосування попередніх методів, без дотримання встановлених умов щодо застосування методу визначення митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, що підтверджується відсутністю будь-яких пояснень та обґрунтувань з боку посадової особи відповідача у графі 33 оскаржуваних рішень про коригування митної вартості товарів.

Відповідно до ст. 1 Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди про тарифи і торгівлю 1994 року митна вартість імпортних товарів є контрактною вартістю, тобто ціною, фактично сплаченою або що підлягає сплаті за товари, коли вони продаються на експорт до країни імпорту.

Відповідно до пункту 1а ст. 2 Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди про тарифи і торгівлю 1994 року якщо митної вартості імпортних товарів не може бути визначено згідно з положеннями статті 1, митною вартістю є контрактна вартість ідентичних товарів, що продаються на експорт до тієї самої країни імпорту й експортуються в той самий час або майже в той самий час, що й товари, які оцінюються.

У відповідності до ч. 4 Тлумачних приміток до ст. З Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року для цілей статті 3 контрактна вартість подібних імпортних товарів означає митну вартість, скориговану, як це передбачено підпунктом Ь пункту 1 та пунктом 2, яка вже прийнята згідно зі статтею 1.

Тобто, для цілей методу визначення митної вартості товарів за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів має братись вартість раніше оформлених товарів, митна вартість яких визначалась на підставі ст. 1 Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди про тарифи і торгівлю 1994 року, тобто - за основним методом визначення митної вартості товарів.

Відповідно до п. Ь ч. 1 ст. З Угоди про застосування ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року під час застосування цієї статті для визначення митної вартості повинна використовуватися контрактна вартість подібних товарів під час продажу на тому самому комерційному рівні та майже в такій самій кількості, що й товари, які оцінюються. У випадках, коли такого продажу не виявлено, використовується контрактна вартість подібних товарів, що продаються на іншому комерційному рівні та (або) в інших кількостях, скоригована з урахуванням різниць, які можна віднести на рахунок комерційного рівня та (або) кількості, за умови, що такі коригування можуть робитися на основі продемонстрованих доказів, які чітко встановлюють обґрунтованість і точність коригування, незалежно від того, чи призводить це коригування до підвищення чи до зниження вартості.

Згідно з положеннями п. 1 b ст. 5 Угоди про застосування ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року, відповідно до якої якщо ні імпортні товари, ні ідентичні або подібні імпортні товари не продаються в час увезення або приблизно в час увезення товарів, які оцінюються, митна вартість, яка в інших випадках підпадає під положення підпункту "а" пункту 1, ґрунтується на одиниці товару, за якою імпортні товари або ідентичні чи подібні імпортні товари продаються в країні імпорту як імпортні на найбільш ранню дату після імпорту товарів, які оцінюються, але до закінчення 90 днів після такого імпорту.

В оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості товарів взагалі не вказано про використану інформацію при коригуванні митної вартості.

Отже, Дніпровською митницею всупереч пункту 1 b статті 5 Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року, безпідставно було здійснено коригування заявленої позивачем митної вартості на підставі даних митних декларацій.

Приймаючи рішення у справі, суд також враховує положення Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

При цьому, зазначений Висновок також акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява №65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), «Проніна проти України» (Заява №63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява №4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v.) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).

За таких обставин, рішення про коригування митної вартості товарів №UA110150/2021/000184/1 від 23.10.2021 року, №UA110150/2021/000192/1 від 03.12.2021 року є протиправними та підлягають скасуванню.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 6 Кодексу адміністративного судочинства України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до положень ст. 9 Конституції України та ст. 17, ч. 5 ст. 19 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини суди та органи державної влади повинні дотримуватись положень Європейської конвенції з прав людини та її основоположних свобод 1950 року, застосовувати в своїй діяльності рішення Європейського суду з прав людини з питань застосування окремих положень цієї Конвенції.

Європейський Суд підкреслює особливу важливість принципу належного урядування. Він передбачає, що в разі коли йдеться про питання загального інтересу, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (див. рішення у справах Беєлер проти Італії [ВП] (Beyeler v. Italy [GC]), заява №33202/96, п.120, ECHR 2000, Онер`їлдіз проти Туреччини [ВП] (Oneryэldэz v. Turkey [GC]), заява №48939/99, п.128, ECHR 2004-XII, Megadat.com S.r.l. проти Молдови (Megadat.com S.r.l. v. Moldova), заява №21151/04, п.72, від 8 квітня 2008 року, і Москаль проти Польщі (Moskal v. Poland), заява №10373/05, п.51, від 15 вересня 2009 року). Також, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (див., наприклад, рішення у справах Лелас проти Хорватії (Lelas v. Croatia), заява № 55555/08, п. 74, від 20.05.2010 року, і Тошкуце та інші проти Румунії (Toscuta and Others v. Romania), заява № 36900/03, п. 37, від 25.11.2008 року) і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах.

Крім того, ЄСПЛ у своєму рішенні по справі Yvonne van Duyn v.Home Office зазначив, що принцип юридичної визначеності означає, що зацікавлені особи повинні мати змогу покладатися на зобов`язання, взяті державою, навіть якщо такі зобов`язання містяться в законодавчому акті, який загалом не має автоматичної прямої дії. З огляду на принцип юридичної визначеності, держава не може посилатись на відсутність певного нормативного акта, який би визначав механізм реалізації прав та свобод громадян, закріплених у конституції чи інших актах. Така дія названого принципу пов`язана з іншим принципом - відповідальності держави, який полягає в тому, що держава не може посилатися на власне порушення зобов`язань для запобігання відповідальності. Захист принципу обґрунтованих сподівань та юридичної визначеності є досить важливим у сфері державного управління та соціального захисту. Так, якщо держава чи орган публічної влади схвалили певну концепцію своєї політики чи поведінки, така держава чи такий орган вважатимуться такими, що діють протиправно, якщо вони відступлять від такої політики чи поведінки щодо фізичних та юридичних осіб на власний розсуд та без завчасного повідомлення про зміни у такій політиці чи поведінці, позаяк схвалення названої політики чи поведінки дало підстави для виникнення обґрунтованих сподівань у названих осіб стосовно додержання державою чи органом публічної влади такої політики чи поведінки.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Суд зазначає, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не довів правомірності своїх дій. Натомість, позивачем доведено та підтверджено належними доказами обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

У процесі розгляду справи не встановлено інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору, і доказів на підтвердження цих обставин.

Враховуючи, що протягом судового розгляду справи відповідач не підтвердив обгрунтованості оскаржуваних рішень, суд приходить до висновку про задоволення адміністративного позову.

На підставі ст. 139 КАС України суд також вважає за необхідне присудити на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань Дніпровської митниці судові витрати у розмірі 4962,00 грн.

Керуючись ст. ст. 139, 241, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Дніпровської митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості товарів №UA110150/2021/000184/1 від 23.10.2021 року.

Визнати протиправним та скасувати рішення Дніпровської митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості товарів №UA110150/2021/000192/1 від 03.12.2021 року

Присудити на користь приватного акціонерного товариства «Дніпровський металургійний завод» () за рахунок бюджетних асигнувань Дніпровської митниці Державної митної служби України () судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 4962,00 грн.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України, до Третього апеляційного адміністративного суду.

Суддя В.М. Олійник