Справа № 280/2841/22
Суддя: Семененко Марина Олександрівна
Дата ухвалення: 2022-06-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РОЗГЛЯДУ

28 червня 2022 року Справа № 280/2841/22 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Семененко М.О., розглянувши адміністративну справу за позовною заявою

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 )

до Головного управління ДПС у Запорізькій області (69107, м. Запоріжжя, пр.Соборний, 166; код ЄДРПОУ ВП 44118663)

про визнання протиправною та скасування вимоги,

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі позивач) до Головного управління ДФС у Запорізькій області, в якій позивач просить визнати протиправною та скасувати вимогу Головного управління ДФС у Запорізькій області від 06 грудня 2018 року № Ф-243/173У про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування на суму 31 532,47 грн.

Ухвалою суду від 10.05.2022 позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви 10 днів від дня одержання відповідної ухвали суду, шляхом подання до суду позовної заяви відповідно до кількості учасників справи, у якій необхідно уточнити суб`єктний склад учасників справи з урахуванням правонаступництва відповідача.

Ухвалою суду від 06.06.2022 відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи, витребувано від Головного управління ДПС у Запорізькій області докази направлення вимоги про сплату боргу (недоїмки) №Ф-243/173У від 06.12.2018 на адресу ОСОБА_1 з інформацією про дату отримання.

В ухвалі про відкриття провадження у справі від 06.06.2022 суд зазначив, що в даній справі оскаржується вимога №Ф-243/173У від 06.12.2018, однак з даним позовом позивач звернувся до суду 22.02.2022, тобто більш ніж через 3 роки після винесення вказаної вимоги. У клопотанні про поновлення строку звернення до суду позивач зазначає, що не отримував оскаржувану вимогу про сплату боргу, 10.02.2022 з Єдиного реєстру боржників дізнався про наявність виконавчого провадження на підставі вимоги відповідача від 06.12.2018 №Ф-234/173У. Копію оскаржуваної вимоги позивач отримав від державного виконавця 14.02.2022. В ухвалі суд зазначив, що для ухвалення обґрунтованого рішення за результатами розгляду заяви про поновлення процесуального строку необхідно з`ясувати, чи виконано контролюючим органом свій обов`язок щодо направлення вимоги про сплату боргу (недоїмки) на адресу позивача, чи отримував позивач оскаржувану вимогу та чи поважними є причини пропуску ним строку звернення до суду з даним позовом. Для цього суду потрібно надати можливість сторонам представити суду відповідні докази в обґрунтування своєї позиції з даного питання. З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку, що на стадії вирішення питання про відкриття провадження у справі будь-які висновки щодо своєчасності (несвоєчасності) звернення до адміністративного суду з позовом є передчасними, а отже вирішення даного питання необхідно здійснити з урахуванням позиції відповідача на підставі наданих ним відповідних доказів.

27.06.2022 відповідач подав до суду витребувані судом докази та клопотання про залишення позовної заяви без розгляду (вх.№23808). З наданих доказів судом встановлено, що вимога про сплату боргу (недоїмки) від 06.12.2018 №Ф-234/173У отримана позивачем 14.12.2018, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

Суд зазначає, що відповідно до ч.1 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Строк звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом - проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Дотримання строку звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах, яка дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням.

Відповідно до ч.4 ст.25 Закону України Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею. У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку. У разі якщо згоди з органом доходів і зборів не досягнуто, платник єдиного внеску зобов`язаний сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею протягом десяти календарних днів з дня надходження рішення відповідного органу доходів і зборів або оскаржити вимогу до органу доходів і зборів вищого рівня чи в судовому порядку.

Таким чином, у разі незгоди з розрахунком суми недоїмки, вимога про сплату єдиного внеску може бути оскаржена протягом десяти календарних днів з дня її отримання.

Інститут строків в судовому процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Слід зазначити, що суд може встановити наявність підстав для поновлення строку звернення до суду виключно з ініціативи та в межах наведених доводів особи, яка подала позовну заяву. При цьому поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані лише такі, підтверджені належними доказами, обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду, та пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій. Поважність причин пропуску строку звернення до суду суд оцінює у кожному конкретному випадку з метою визначення правових наслідків. Так, поважними причинами можуть бути визнані: захворювання, що перешкоджає звернутись до суду, відрядження, несвоєчасне отримання оскаржуваного рішення, тощо.

Позивач у клопотанні про поновлення строку звернення до адміністративного суду стверджує, що не отримував оскаржувану вимогу про сплату боргу, 10.02.2022 з Єдиного реєстру боржників дізнався про наявність виконавчого провадження на підставі вимоги відповідача від 06.12.2018 №Ф-234/173У. Копію оскаржуваної вимоги позивач отримав від державного виконавця 14.02.2022.

Разом з тим, надані відповідачем письмові докази спростовують таке твердження та свідчать про те, що позивач отримав оскаржувану вимогу 14.12.2018, у зв`язку з чим твердження, наведені у заяві про поновлення строку звернення до адміністративного суду, виявились недостовірними.

Таким чином, звернення до суду з даним позовом відбулось більше ніж через 3 роки після того, як позивач отримав оскаржувану вимогу та дізнався про порушення своїх прав.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про те, що наведені причини пропуску строку звернення до суду з даним позовом є недостовірними, а тому не визнаються судом поважними.

Належних, допустимих та достатніх доказів на підтвердження існування обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного звернення до суду, позивач суду не надав.

У справі Європейського суду з прав людини Стаббігс та інші проти Великобританії визначено, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

У рішенні Міраґаль Есколано та інші проти Іспанії від 25.01.2000 Європейський суд зазначив про те, що строки позовної давності, яких заявники мають дотримуватися при поданні скарг, спрямовані на те, щоб забезпечити належне здійснення правосуддя і дотримання принципів правової певності. Сторонам у провадженні слід очікувати, що ці норми будуть застосовними.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає про те, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (рішення Європейського суду у справі Перез де Рада Каванілес проти Іспанії від 28.10.1998 року, заява № 28090/95, пункт 45). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Згідно частини третьої ст.123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду (частина 4 статті 123 КАС України).

Відповідно до пункту 8 частини 1 статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду, у зв`язку з чим відповідне клопотання представника відповідача підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.122, 123, 241, 243, 248 КАС України,

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними причини пропуску строку звернення до адміністративного суду з позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Запорізькій області про визнання протиправною та скасування вимоги.

У задоволенні клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду з позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Запорізькій області про визнання протиправною та скасування вимоги - відмовити.

Клопотання представника Головного управління ДПС у Запорізькій області про залишення позовної заяви без розгляду - задовольнити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Запорізькій області про визнання протиправною та скасування вимоги - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що після усунення підстав, з яких позовна заява була залишена без розгляду, він має право звернутись до адміністративного суду в загальному порядку.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду.

Повне судове рішення складено 28.06.2022.

Суддя М.О. Семененко