Справа № 420/24884/21
Суддя: Танцюра К.О.
Дата ухвалення: 2022-06-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 червня 2022 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді ТанцюриК.О., розглянувши у порядку письмового провадження у м.Одесі справу за адміністративним позовом Приватного підприємства АКС до Державної податкової служби України про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Приватного підприємства АКС до Державної податкової служби України про визнання протиправними дії Державної податкової служби України щодо відмови у прийнятті до реєстрації податкових накладних №47 від 21.05.2021 р., №48 від 21.05.2021р., №49 від 21.05.2021р., №50 від 21.05.2021р. в Єдиному державному реєстрі податкових накладних, які було направлено Приватним підприємством АКС, зобов`язання Державну податкову службу України прийняти податкові накладні №47 від 21.05.2021 р, №48 від 21.05.2021 р, №49 від 21.05.2021 р, №50 від 21.05.2021 р, які було направлено Приватним підприємством АКС, для реєстрації їх в Єдиному державному реєстрі податкових накладних датою їх подання.

Ухвалою суду від 13.12.2021р. залишено без руху позовну заяву Приватного підприємства АКС та надано 10-денний термін для усунення недоліків по справі, яку позивач отримав 17.12.2021р. за вказаною позивачем у позові адресою електронної пошти.

Ухвалою суду від 26 січня 2022 року повернуто позивачеві позовну заяву Приватного підприємства АКС до Державної податкової служби України про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії .

Постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 14 квітня 2022 року скасовано ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 26 січня 2022 року, справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В матеріалах справи наявні платіжні доручення про сплату судового збору, а саме №1782 від 29 грудня 2021 року у розмірі 6810,00грн. та №2264 від 20 грудня 2021 року у розмірі 2270,00грн.

Ухвалою суду від 28.04.2022р. залишено без руху позовну заяву Приватного підприємства АКС до Державної податкової служби України про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії та надано 10-денний строк для усунення недоліків по справі.

10.05.2022р. до суду від Приватного підприємства АКС надійшла заява на усунення недоліків разом із позовною заявою та її копією з додатками.

Ухвалою суду від 12.05.2022р. відкрито провадження у адміністративній справі та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

В обґрунтування позовних вимог позивач у позовній заяві зазначив, що не погоджується із оскаржуваними діями Державної податкової служби України щодо відмови у прийнятті до реєстрації податкових накладних. Як вказав представник позивача, податкові накладні №47 від 21.05.2021 р., №48 від 21.05.2021р., №49 від 21.05.2021р., №50 від 21.05.2021р. були скріплені електронним підписом директора Приватного підприємства АКС ОСОБА_1 . Натомість, відповідач відповідними квитанціями в графі результат обробки зазначив - Документ доставлено до ДПС України документ не прийнято. В графі виявлені помилки зазначив: Документ не може бути прийнятий - Порушено вимоги статті 6 ЗУ Про електронні документи та електронний документообіг - кваліфікований електронний підпис особи ОСОБА_2 , яким засвідчено електронний документ, не є чинним на дату складання податкової накладної. Тобто, як вказав позивач, відповідач відмовив ПП АКС у прийнятті усіх зазначених податкових накладних для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних. Зазначені дії відповідача, як вказав позивач, є протиправними, оскільки на час подання податкових накладних на реєстрацію до Єдиного державного реєстру податкових накладних (11 червня 2021 р.) посаду директора ПП АКС займала ОСОБА_3 , її електронний цифровий підпис відповідно до квитанцій податкового органу був дійсним та зареєстрованим у встановленому законом порядку та жодної заборони на вчинення відповідних дій, у податковому законодавстві не міститься. Зміна керівника підприємства була швидкоплинною та незапланованою та час завершення створення та подання податкових накладних посаду директора ПП АКС займала ОСОБА_1 , її електронний цифровий підпис, відповідно до квитанцій податкового органу був дійсним та зареєстрованим 10.06.2021 р. ПП АКС мав господарські відносини з ТОВ БаДМ, СП Оптіма-фарм, ЛТД, ТОВ Вента, ЛТД та ін., за результатами яких була складена низка податкових накладних, а саме: №47 від 21.05.2021 р., №48 від 21.05.2021р., №49 від 21.05.2021р., №50 від 21.05.2021р. Відповідно до рішення одноособового учасника приватного підприємства АКС від 07 червня 2021 року звільнено ОСОБА_4 з посади директора з 08 червня 2021 року та призначено на посаду директора підприємства ОСОБА_1 з 09 червня 2021 року. Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу, 10.06.2021 р., № 022006242. Позивач вказав, що у зв`язку зі зміною директора ПП АКС 09.06.2021р. був оформлений кваліфікований сертифікат відкритого ключа директора №0007650fflf ( ОСОБА_1 ). Позивач, посилаючись на положення Податкового кодексу України та постанови Кабінету Міністрів України №1165 зазначив, що ПП АКС були здійснені усі необхідні та належні заходи з метою реєстрації податкових накладних в Єдиному державному реєстрі податкових накладних та просить суд задовольнити позов у повному обсязі.

Відповідач повідомлявся про розгляд справи, відзив на позовну заяву до суду від відповідача не надходив.

Дослідивши письмові докази по справі, судом встановлено наступне.

Рішенням одноособового учасника ПП АКС від 07 червня 2021 року звільнено ОСОБА_4 з посади директора підприємства з 08 червня 2021 року; призначено на посаду директора підприємства ОСОБА_1 з 09 червня 2021 року(а.с.176).

Наказом директора ПП АКС №79/1-к від 09.06.2021р. Про вступ на посаду вирішено ОСОБА_1 приступити до виконання обов`язків директора підприємства з 09.06.2021р.(а.с.175).

11.06.2021р. ПП АКС до контролюючого органу засобами електронного зв`язку направлено податкові накладні: №47 від 21.05.2021 р., №48 від 21.05.2021р., №49 від 21.05.2021р., №50 від 21.05.2021р. для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Як вбачається з матеріалів справи та підтверджено відповідачем у відзиві на позовну заяву вказані податкові накладні скріплені електронним підписом директора ПП АКС ОСОБА_1 .

Як вбачається з квитанцій про реєстрацію податкової накладної/ розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних від 11.06.2021р. документ доставлено до ДПС України. Документ не прийнято. Порушено вимоги ст.6 Закону України Про електронні документи та електронний документообіг - кваліфікований електронний підпис особи ОСОБА_2 , яким засвідчено електронний документ, не є чинним на дату складання податкової накладної.

Положеннями п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України визначено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Відповідно до п. 187.1 ст. 187 ПК України датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

Відповідно до п. 201.7 ст. 201 ПК України податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс). У разі якщо частка товарів/послуг, послуг не містить відокремленої вартості, перелік (номенклатура) частково поставлених товарів/послуг зазначається в додатку до податкової накладної у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, та враховується при визначенні загальних податкових зобов`язань.

Згідно п. 201.16 ст.201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів визначений Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 р. № 1165.

Згідно із п.5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2). Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 р. № 1246 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26 квітня 2017 р. № 341).

Пунктом 10 Порядку 1246 визначено, що до Реєстру приймаються податкова накладна та/або розрахунок коригування, складені в електронній формі з накладенням: кваліфікованого електронного підпису головного бухгалтера (бухгалтера) або кваліфікованого електронного підпису керівника (у разі відсутності у постачальника (продавця) посади бухгалтера) та кваліфікованої електронної печатки (у разі наявності) постачальника (продавця), що є юридичною особою; кваліфікованого електронного підпису постачальника (продавця), що є фізичною особою - підприємцем.

При цьому розрахунок коригування, що підлягає реєстрації отримувачем (покупцем), приймається до Реєстру, якщо він складений з накладенням постачальником (продавцем) та отримувачем (покупцем) кваліфікованого електронного підпису відповідно до абзаців першого - третього цього пункту.

Для делегування права підпису податкової накладної та/або розрахунку коригування іншій посадовій особі платник податку повідомляє про таку особу, в тому числі дані кваліфікованого сертифіката відкритого ключа зазначеної особи, орган ДПС за основним місцем обліку (за неосновним місцем обліку - для платників податку, які змінили місцезнаходження та для яких сплата визначених законодавством податків і зборів після такої реєстрації здійснюється за місцем попередньої реєстрації до закінчення поточного бюджетного періоду) відповідно до Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Законом України Про електронні документи та електронний документообіг від 22 травня 2003 року № 851-IV встановлені основні організаційно-правові засади електронного документообігу та використання електронних документів, відповідно до ст.14 якого електронний документообіг здійснюється відповідно до законодавства України або на підставі договорів, що визначають взаємовідносини суб`єктів електронного документообігу.

Згідно ст. 1 Закону України Про електронні документи та електронний документообіг суб`єкти електронного документообігу - автор, підписувач, адресат та посередник, які набувають передбачених законом або договором прав і обов`язків у процесі електронного документообігу.

Наказом Міністерства фінансів України від 06 червня 2017року №557 (у редакції наказу Міністерства фінансів України від 01 червня 2020 року № 261) затверджено Порядок обміну електронними документами з контролюючими органами, який визначає загальні принципи організації інформаційного обміну під час подання платниками податків податкової звітності до органів державної податкової служби- України в електронній формі із використанням електронного цифрового підпису.

Пунктами 1-7 розділу ІІ наведеного Порядку №557 передбачено, що суб`єкти електронного документообігу, які здійснюють його на договірних засадах, самостійно визначають режим доступу до електронних документів, що містять конфіденційну інформацію, та встановлюють для них систему (способи) захисту. В інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних системах, які забезпечують обмін електронними документами, що містять державні інформаційні ресурси або інформацію з обмеженим доступом, повинен забезпечуватися рівень захисту цієї інформації, який відповідно до законодавства має відповідати ступеню обмеження доступу до неї.

Автор створює електронні документи у строки та відповідно до порядку, що визначені законодавством для відповідних документів в електронному та паперовому вигляді, із зазначенням всіх обов`язкових реквізитів та з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису чи печатки, керуючись цим Порядком, а також Договором (крім фізичних осіб, які не є самозайнятими особами).

Створення електронного документа завершується накладанням на нього кваліфікованого електронного підпису підписувача (підписувачів) та печатки (за наявності). Автор має право отримати кваліфіковану електронну довірчу послугу у будь-якого кваліфікованого надавача електронних довірчих послуг.

Після накладання кваліфікованого електронного підпису автор здійснює шифрування електронного документа з дотриманням вимог до форматів криптографічних повідомлень, затверджених в установленому законодавством порядку, та надсилає його у форматі (стандарті) з використанням телекомунікаційних мереж до адресата протягом операційного дня.

Електронні форми документів у форматі за стандартом на основі специфікації eXtensibleMarkupLanguage (XML) оприлюднюються на офіційному вебпорталі ДПС. У разі якщо адресатом є контролюючий орган, після надходження електронного документа здійснюється його автоматизована перевірка.

Автоматизована перевірка здійснюється у день надходження або не пізніше наступного робочого дня, якщо електронний документ надійшов після закінчення операційного дня.

Автоматизована перевірка електронного документа включає: перевірку правового статусу кваліфікованого електронного підпису чи печатки відповідно до частини другої статті 18 Закону України "Про електронні довірчі послуги"; перевірку обов`язковості та послідовності накладання на електронний документ кваліфікованого електронного підпису чи печатки підписувачів у встановленому порядку; перевірку відповідності електронного документа затвердженому формату (стандарту); перевірку наявності обов`язкових реквізитів; перевірку права підпису електронного документа підписувачем.

Згідно з пунктом 12 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 1246 від 29.12.2010р., після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС України, в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки, зокрема, чинності кваліфікованого електронного підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування. Такий порядок перевірки функціонує з 2017 року.

В свою чергу, 10.06.2021 р. позивачем було здійснено державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, а саме змінено директора ПП АКС ОСОБА_4 на директора Топал Н.Д. (а.с.173).

За результатами фінансово-господарської діяльності та на вимогу законодавства, колишнім директором позивача було складено податкові накладні №47 від 21.05.2021 р., №48 від 21.05.2021р., №49 від 21.05.2021р., №50 від 21.05.2021р. Відповідно до діючого порядку їх направлено через Автоматизовану систему Єдине вікно подання електронних документів ДПС України для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, що здійснювалось новим директором 11.06.2021р. відповідно.

Тобто, у позивача, як платника податків, момент виникнення обов`язку скласти податкову накладну та її зареєструвати не збігається в часі. Перший виникає за датою настання першої події у відповідності до ст. 187 Податкового кодексу України, а другий - протягом часу, зазначеного в абз. 14 - 18 п.201.10. ст.201 Податкового кодексу України.

Абз. 14 - 18 п. 201.10. ст. 201 ПК України забезпечено право позивача на реєстрацію податкових накладних до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому складені податкові накладні, та враховуючи, що між цими моментами у підприємства змінився директор, та відповідно було змінено і кваліфікований електронний підпис директора, останнім було подано податкові накладні для реєстрації в межах граничних строків та межах чинності підпису нового директора.

На дату складання податкових накладних, у відповідності до ст. 187 ПК України, директором ПП АКС Башли Г.Д., який мав повноваження, щодо складання даних документів та електронний підпис якого був чинним.

На дату реєстрації податкових накладних, директором ПП АКС був Топал Н.Д., який мав повноваження, щодо реєстрації документів та електронний підпис якого був чинним.

Жодної інформації на підтвердження або спростування наявності чинного кваліфікованого електронного підпису директора ПП АКС відповідачем надано до суду не було.

У зв`язку з викладеним, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог позивача про визнання протиправними дії Державної податкової служби України щодо відмови у прийнятті до реєстрації податкових накладних №47 від 21.05.2021 р., №48 від 21.05.2021р., №49 від 21.05.2021р., №50 від 21.05.2021р. в Єдиному державному реєстрі податкових накладних, які було направлено Приватним підприємством АКС.

У рішенні від 31.07.2003 року у справі Дорани проти Ірландії Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття ефективний засіб передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. Причому, як наголошується у рішенні Європейського суду з прав людини у справі Салах Шейх проти Нідерландів, ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними. При вирішенні справи Каіч та інші проти Хорватії (рішення від 17.07.2008 року), Європейський суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

При обранні способу відновлення порушеного права позивача суд виходить з принципу верховенства права щодо гарантування цього права ст.1 Протоколу № 1 до Європейської Конвенції з прав людини, як складової частини змісту і спрямованості діяльності держави, та виходячи з принципу ефективності такого захисту, що обумовлює безпосереднє поновлення судовим рішенням прав особи, що звернулась за судовим захистом без необхідності додаткових її звернень та виконання будь-яких інших умов для цього.

Рішенням Конституційного Суду України у справі № 3-рп/2003р від 30.01.2003 року визначено, що правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах.

З урахуванням зазначеного та те, що суд прийшов до висновку, що відповідачем безпідставно не прийнято податкові накладні, суд вважає обґрунтованими позовні вимоги позивача про зобов`язання Державну податкову службу України прийняти податкові накладні №47 від 21.05.2021 р, №48 від 21.05.2021 р, №49 від 21.05.2021 р, №50 від 21.05.2021 р, які було направлено Приватним підприємством АКС, для реєстрації їх в Єдиному державному реєстрі податкових накладних датою їх подання.

Згідно ч.2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Враховуючи викладене, суд вважає, що адміністративний позов позивача підлягає задоволенню.

Частиною 1 ст. 139 КАС України визначено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи те, що суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог позивача, суд вважає, що наявні підстави для стягнення з Державної податкової служби України на користь позивача 11350,00 грн. сплаченого судового збору.

Керуючись ст.ст. 241-246, 250, 255, 295,382 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Приватного підприємства АКС- задовольнити.

Визнати протиправними дії Державної податкової служби України щодо відмови у прийнятті до реєстрації податкових накладних №47 від 21.05.2021 р., №48 від 21.05.2021р., №49 від 21.05.2021р., №50 від 21.05.2021р. в Єдиному державному реєстрі податкових накладних, які було направлено Приватним підприємством АКС.

Зобов`язати Державну податкову службу України прийняти податкові накладні №47 від 21.05.2021 р, №48 від 21.05.2021 р, №49 від 21.05.2021 р, №50 від 21.05.2021 р, які було направлено Приватним підприємством АКС, для реєстрації їх в Єдиному державному реєстрі податкових накладних датою їх подання.

Стягнути з Державної податкової служби України (код ЄДРПОУ 43005393, Львівська площа 9, м.Київ) на користь Приватного підприємства АКС (, м.Одеса, пр-т. Добровольського 73) судовий збір у розмірі 11350,00 грн. (одинадцять тисяч триста п`ятдесят гривень).

Рішення набирає законної сили згідно ст.255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими ст.ст.293, 295 та п. 15-5 розділу VII Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя К.О. Танцюра