Справа № 308/1156/18
Суддя: Придачук О. А.
Дата ухвалення: 2022-03-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30.03.2022 місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в особі

головуючого судді Придачук О.А.

за участю секретаря судового засідання Бомбушкар В.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді адміністративний позов ОСОБА_1 до Закарпатської митниці ДФС про скасування постанови в справі про порушення митних правил

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду з адміністративним позовом до Закарпатської митниці ДФС про скасування постанови в справі про порушення митних правил.

Дана справа була призначена до розгляду на 10 год. 00 хв. 05.04.2021 року.

На дане судове засідання позивач та представник позивача не з`явилися, хоча про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. Позивач подала до суду заяву про відкладення розгляду справи у якій зазначила, що як позивач вона бажає брати участь у розгляді судом даної справи, давати суду пояснення і подавати докази, однак у зв`язку з пандемією COVID-19, знаходженням України та Угорщини в червоній зоні немає можливості перетнути кордон на в`їзд в Україну для участі в судовому засіданні, а договір про представлення її інтересів адвокатом Геричем А.Й. не пролонгований. Просила судове засідання перенести на іншу дату.

У зв`язку з неявкою в судове засідання позивача та її представника та враховуючи подану позивачем заяву, розгляд справи було відкладено та призначено наступне судове засідання на 11 год. 30 хв. 01.09.2021 року, про що позивача та її представника було повідомлено вчасно та належним чином. Також, відомості про дату та час розгляду справи містяться на сайті судової влади України на офіційній сторінці Ужгородського міськрайонного суду за посиланням: https://ug.zk.court.gov.ua

Однак у судове засідання 01.09.2021 року позивач та представник позивача в черговий раз не з`явилися, про причини неявки суду не повідомили.

У зв`язку з неявкою в судове засідання позивача та представника позивача розгляд справи було відкладено на 13 год. 30 хв. 19.11.2021 року, про що позивача та її представника було повідомлено належним чином. Окрім того відомості про дату та час розгляду справи містяться на сайті судової влади України на офіційній сторінці Ужгородського міськрайонного суду за посиланням: https://ug.zk.court.gov.ua

19.11.2021 року в судове засідання позивач та представник позивача в черговий раз не з`явилися, про причини неявки суду не повідомили. Розгляд справи було відкладено 9 год. 30 хв. 08.12.2021 року.

Проте у судове засідання 08.12.2021 року позивач та представник позивача не з`явилися, хоча про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, зокрема відомості про дату та час розгляду справи містяться на сайті судової влади України на офіційній сторінці Ужгородського міськрайонного суду за посиланням: https://ug.zk.court.gov.ua. Від позивачки 06.12.2021 року до суду надійшло клопотання про долучення документів до матеріалів справи, закриття справи та звільнення від відповідальності.

У зв`язку з повторною неявкою в судове засідання позивача та її представника розгляд справи було відкладено на 08 год. 50 хв. 23.12.2021 року, про що позивача та представника позивача було повідомлено належним чином. Також, відомості про дату та час розгляду справи містяться на сайті судової влади України на офіційній сторінці Ужгородського міськрайонного суду за посиланням: https://ug.zk.court.gov.ua

23.12.2021 року у судове засідання позивач та представник позивача не з`явилися, хоча про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, про причини неявки суд не повідомили.

У зв`язку з неявкою в судове засідання позивача та представника позивача розгляд справи було відкладено на 9 год. 10 хв. 03.02.2022 року, про що позивача та її представника було повідомлено належним чином. Також, відомості про дату та час розгляду справи містяться на сайті судової влади України на офіційній сторінці Ужгородського міськрайонного суду за посиланням: https://ug.zk.court.gov.ua

Однак, у судове засідання 03.02.2022 року позивач та представник позивача в судове засідання не з`явилися, причини неявки суду не відомі.

У зв`язку з неявкою в судове засідання позивача та представника позивача розгляд справи було відкладено на 09 год. 00 хв. 24.02.2022 року.

24.02.2022 року о 09 год. 00 хв. позивач та представник позивача в судове засідання не з`явилися, хоча про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. Також, відомості про дату та час розгляду справи містяться на сайті судової влади України на офіційній сторінці Ужгородського міськрайонного суду за посиланням: https://ug.zk.court.gov.ua

У зв`язку з неявкою в судове засідання позивача та її представника розгляд справи відкладено на 08 год. 40 хв. 30.03.2022 року.

Проте, в судове засідання 30.03.2022 року, позивач та представник позивача, будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи повторно не з`явилися. Від представника позивача 21.03.2022 року надійшло повідомлення про розірвання договору з позивачкою. Також, від позивачки 21.03.2022 року надійшло клопотання згідно якого вона просить зупинити розгляд справи до закінчення військових дій на території України.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи був повідомлений. У матеріалах справи наявна заява представник відповідача про розгляд справи у його відсутності, у якій він зазначає, що проти позовних вимог заперечує, просить суд залишити позов без задоволення, враховуючи доводи, зазначені у відзиві на адміністративний позов.

Дослідивши матеріали справи суд приходить до наступного.

Підстави зупинення провадження у справі визначені ст. 236 КАС України. Зокрема, п.5 ч.1 ст. 236 КАС України, передбачено, що суд зупиняє провадження у справі в разі перебування сторони або третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан або залучені до проведення антитерористичної операції, - до припинення перебування сторони або третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан або залучені до проведення антитерористичної операції.

Водночас, серед визначених процесуальним законом підстав зупинення провадження у справі відсутня підстава для зупинення провадження у справі, зазначена позивачкою, а тому клопотання позивача про зупинення провадження у справі до задоволення не підлягає.

Наслідки неявки в судове засідання учасника справи визначено статтею 205 КАС України.

Згідно з ч.5 ст. 205 КАС України, у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Наведена норма кореспондується із положеннями п. 4 ч.1 ст. 240 Кодексу адміністративного судочинства України якою визначено що позов залишається судом без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи в судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

У розумінні Кодексу адміністративного судочинства України позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду. Як ініціатор судового розгляду справи, позивач насамперед має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права. При цьому визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи.

Загальнообов`язкові процесуальні правила статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України є свого роду формою реалізації гарантій особи (кожного) на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод. У них презюмується, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права, відповідно до принципів верховенство права, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, гласності і відкритості судового процесу, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, буде активним учасником судового провадження, може безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права.

Правила цієї статті встановлюють умови та підстави, які спрямовані на те, щоб учасники судового процесу й, зокрема, суд не могли свавільно обмежити право особи на судовий розгляд справи по суті заявлених вимог через ухвалення будь-якого виду судового рішення, що припинить провадження у справі. Водночас правила цієї статті прописують наслідки та умови, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил (процесу) судового провадження.

З системного аналізу ст.ст. 2, 9, 44 КАС України вбачається те, що законодавець безпосередньо пов`язує участь позивача в судових засіданнях з рухом судового процесу і дії суду у цьому контексті залежать від дій позивача. Неявка позивача в судове засідання є його волевиявленням, проявом дії принципу вільного розсуду, тому повторна неявка належним чином повідомленого позивача є конклюдентними діями, якими робиться заява про залишення позову без розгляду, а також є правовим наслідком нездійснення позивачем права брати участь у судовому засіданні.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 27.05.2020 у справі № 9901/11/19 Верховний Суд зазначив, що законодавче формулювання частини п`ятої статті 205 КАС України «… якщо неявка перешкоджає розгляду справи» означає, що суд може розглянути позов по суті, однак не зобов`язаний цього робити. Це законодавче формулювання змістовно викладено у вигляді умови, яка в кожному конкретному випадку (правовій ситуації, казусові) повинна оцінюватися окремо в межах відповідних спірних правовідносин, які диктують її застосування.

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18.12.2019 року у справі № 9901/949/18 (провадження № 11-1179заі19).

Зі змісту наведених процесуальних норм убачається, що залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених ч.5 ст.205, п.4 ч.1 ст.240 КАС України, можливе виключно за наявності сукупності таких умов, як належне повідомлення позивача про дату, час і місце судового засідання, відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності, неявка позивача в судове засідання (підготовче засідання) без поважних причин або неповідомлення ним про причини такої неявки, неможливість розгляду справи по суті за відсутності позивача, а також відсутність вимоги відповідача щодо розгляду справи по суті на підставі наявних у ній доказів

Вказане узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 19.09.2018 по справі №826/10538/17.

Враховуючи предмет розгляду справи та характер доказів у справі, відсутність заяви позивача про розгляд справи за її відсутності та відсутність вимоги відповідача щодо розгляду справи по суті на підставі наявних у ній доказів, суд приходить до висновку про неможливість здійснення розгляду даної справи за відсутності позивача, що є перешкодою для розгляду справи в цілому.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави та з боку держави може бути піддане обмеженням, зокрема шляхом встановлення певної процедури розгляду справи.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі Юніон Аліментаріа проти Іспанії зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (див. наприклад рішення Європейського суду прав людини у справі Каракуця проти України).

Отже, позивач має цікавитись ходом справи та результатами окремих судових засідань, використовувати засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (наприклад, розгляд справи в режимі відеоконференції, у разі неможливості особистої явки до суду).

Європейський суд з прав людини у своїй практиці також висловлював правову позицію про те, що обмеження доступу до суду з метою запобігання зловживанню процесуальними засобами також загалом може визнаватися таким, що має легітимну мету (Рішення Європейського суду з прав людини у справі Моннелл і Морріс проти Сполученого королівства.)

Аналіз викладених вище обставин неявки в судові засідання позивача, якому було відомо про провадження у справі і яка протягом тривалого часу не з"являлася в судові засідання, маючи при цьому представника, дає підстави стверджувати про неналежне здійснення своїх процесуальних прав і виконання процесуальних обов`язків, що виразилися у відсутності інтересу до поданої до суду заяви, що призвело до затягування судового розгляду даної справи, яка тривалий час не може бути вирішена по суті пред`явленого позову.

Заяв від позивача про розгляд справи без її участі до суду не надходило.

За таких обставин, дослідивши матеріали справи, враховуючи ту обставину, що позивач повторно не прибула у судове засідання без поважних причин, будучи вчасно та належним чином повідомленою, про час та місце розгляду справи, з метою дотримання строків розгляду адміністративної справи, суд приходить до переконання, що відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України дану позовну заяву слід залишити без розгляду.

Керуючись ст.ст.2,9,44,45,205,236,240,243,248,250 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про зупинення розгляду справи до закінчення військових дій на території України- відмовити.

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Закарпатської митниці ДФС про скасування постанови в справі про порушення митних правил залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не були вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Суддя: О.А. Придачук