Справа № 420/6034/22
Суддя: Стефанов С.О.
Дата ухвалення: 2022-06-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/6034/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 червня 2022 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Стефанова С.О., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «УІТАКА» до Одеської митниці про визнання протиправним та скасування рішення про визначення коду товару №КТ-UA-2021 від 23.09.2021 року, -

В С Т А Н О В И В:

До Одеського окружного адміністративного суду 20 квітня 2022 року надійшов адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «УІТАКА» до Одеської митниці, в якому позивач просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення про визначення коду товару №КТ-UA-2021 від 23.09.2021 року;

- стягнути з Одеської митниці розмір сплаченого судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Позиція позивача обґрунтовується наступним

Товариство з обмеженою відповідальністю «УІТАКА» не погоджується з рішенням митного органу щодо зміни коду товару та вважає Рішення Одеської митниці від 23.09.2021 року №КТ-UА-2021 протиправним, оформленим з порушенням норм законодавства, з питань митної справи, правил тлумачення та застосування Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності та приписів міжнародних правових актів з питань використання митно-статистичної номенклатури і митного оформлення, відповідно таким, що підлягає скасуванню.

Позиція відповідача обґрунтовується наступним

Відповідач не погоджується з заявленими позовними вимогами, вважає їх необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню та зазначає, що з урахуванням інформації у висновку СЛЕД, про те, що досліджувані проби №№ 1-11, які є вузькими тканинами мають пружки з обох боків, отримані шляхом обертання утокової нитки, яка проходить від одного краю до іншого, зиґзаґом, та створюючи пруг у місцях згинання, класифікація товару повинна здійснюватися за кодом 5806 32 10 00 УКТ ЗЕД.

Як вказує відповідач, на підставі Висновку СЛЕД від 21.09.2021 року №-0466 та у відповідності до наказів Держмитслужби України від 01.07.2020 року №234 «Про затвердження перехідних таблиць від УКТ ЗЕД версії 2012 року до УКТ ЗЕД версії 2017 року» та від 14.07.2020 року №256 «Про затвердження Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності» винесено рішення про визначення коду товару від 23.09.2021 року № КТ-UA-2021, згідно якого товар класифіковано за кодом 5806 32 10 00 УКТ ЗЕД (ставка мита 6,2 %).

Таким чином, на переконання відповідача, рішення про визначення коду товару прийнято у відповідності до вимог УКТ ЗЕД. Також, на підставі викладеного вище, прийнято Рішення про визначення коду товару від 23.09.2021 року № КТ-UA-2021, згідно якого товар класифіковано за кодом 5806 32 10 00 УКТ ЗЕД.

Відповідач наголошує, що під час прийняття вищезазначеного рішення посадова особа митниці керувалися наказом Держмитслужби від 01.07.2020 року №234 та поясненнями до Української класифікації товарів, основними правилами інтерпретації класифікації товарів УКТЗЕД, висновком Одеського управління експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби від 21.09.2021 року №-0466.

Таким чином, на переконання відповідача, Одеська митниця під час прийняття рішення про визначення коду товару від 23.09.2021 року № КТ-UA-2021, діяла у відповідності до вимог законів та інших нормативно-правових актів України, не порушувала права та законні інтереси позивача, а тому вважаємо, що відсутні підстави для задоволення адміністративного позову товариства з обмеженою відповідальністю «УІТАКА».

Процесуальні дії та клопотання учасників справи

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 25 квітня 2022 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі. Справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін в порядку ст.262 КАС України.

11 травня 2022 року від Одеської митниці надійшов відзив на позовну заяву (вхід. №ЕС/1354/22), який було направлено позивачу у порядку передбаченому ч.3 ст.162 КАС України.

31 травня 2022 року від позивача надійшла відповідь на відзив (вхід. №17938/22).

Станом на 24 червня 2022 року будь-яких інших заяв по суті справи з боку сторін на адресу суду не надходило.

Відповідно до ч.2 ст.262 КАС України розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Вивчивши матеріали справи, а також дослідивши обставини, якими обґрунтовувалися позиції позивача та відповідача, перевіривши їх доказами, суд встановив наступні факти та обставини.

Обставини справи встановлені судом

31.03.2019 року між ТОВ «УІТАКА» та компанією Qingdao Hailifeng Rigging Co., Ltd укладено контракт № 1904, за умовами якого Постачальник зобов`язується поставити у зумовлені строки Покупцеві товар, а Покупець зобов`язується прийняти вказаний товар і сплатити за нього визначену Контрактом грошову суму.

На виконання умов зазначеного Контракту підприємство-нерезидент відправник Qingdao Hailifeng Rigging Co., Ltd поставило ТОВ «УІТАКА» партію товару.

27.08.2021 року представником товариства з обмеженою відповідальністю «УІТАКА» з метою митного оформлення товару, імпортованого за зовнішньоекономічним контрактом № 1904 від 31.03.2019 року подано митну декларацію №UА500500/2021/210019.

В графі 31 митної декларації №UА500500/2021/210019 визначений опис товару: « 1. Стрічка текстильна з поліестеру, сплетена, не просочена, лінійна щільністю понад 50 000 децитексів (5 г/м), що використовуються при виготовленні стройового та келажного обладнання: Стрічка текстильна для стяжних ременів, завширшки: 25мм./1,0th (вага нетто 405,00 кг.) - 15000м.; 35мм./2,0th (вага нетто 1080,0 кг.) - 20000м.; 50мм./3,0th (вага нетто 900,0 кг.) - 10000м.; 50мм./5,00th (вага нетто 810,0 кг.) - 6000м.; 75мм./7,5th (вага нетто 328 кг.) - 1600м.; 100мм./10th (вага нетто 342,0 кг.) -1200м. Стрічка текстильна: 30мм. 1Т - 6000м. (384 кг нетто): 50мм. 1Т - 4000м. (268 кг. нетто); 60мм. 2Т - 40000м. (4680 кг. нетто); 120мм. 4Т - 2000м. (532 кг. нетто); 180мм. 6Т - 1000м. (430 кг. нетто). Всього: частина 456 місць ( картонні короби та поліпропіленові мішки). Торговельна марка - немає даних. Виробник (Qingdao Hailifeng Rigging Co., Ltd Країна виробництва - СN». В графі 33 "Код товару" декларантом визначений код товару - , який передбачає застосування ввізного мита за пільговою ставкою - 5% від митної вартості товару. В графі 42 Митної декларації визначена ціна імпортованого товариством товару в розмірі 14523 (чотирнадцять тисяч п`ятсот двадцять три) долара США 20 центів.

В межах процедур митного контролю та оформлення товарів, ввезених на митну територію України, за поданою митною декларацією №UA500500/2021/210019 посадовою особою митного органу було відібрано проби (зразки) товарів для встановлення характеристик, визначених для класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД.

За наслідками проведеного дослідження Одеським управлінням з питань експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби 21.09.2021 року складено Висновок №166.

Враховуючи Висновок Одеського управління з питань експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби №166 від 21.09.2021 року, Одеською митницею Держмитслужби прийнято Рішення про визначення коду товару №КТ-UA-2021 від 23.09.2021 року, Код УКТ ЗЕД задекларованого товару за Митною декларацією змінено з коду на код .

Позивач, вважаючи, що оскаржуване рішення є необґрунтованим, таким, що прямо суперечать нормам та вимогам Митного кодексу України, звернувся з даним адміністративним позовом до суду.

Оцінивши належність, допустимість та достовірність наданих позивачем доказів, а також достатність та взаємний зв`язок у їх сукупності, суд вважає, що оскаржуване рішення є необґрунтованими, а позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню з огляду на наступне.

Джерела права та висновки суду

Статтями 1 і 8 Конституції України проголошено, що Україна є правовою державою, де діє верховенство права.

У ч. 2 ст. 19 Конституції України згадано, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

При цьому, у ч.1 ст.68 Конституції України також згадано, що кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

Отже, усі без виключення суб`єкти права на території України зобов`язані дотримуватись існуючого у Державі правового порядку, а суб`єкти владних повноважень (органи публічної адміністрації) додатково обтяжені ще й обов`язком виконувати доведені законом завдання виключно за наявності приводів та способом, чітко обумовленими законом.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

В силу ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Частиною 1 статті 67 Митного кодексу України (у редакції на час виникнення спірних правовідносин) встановлено, що українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

Частиною 2 статті 67 Митного кодексу України зазначено, що в УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Відповідно до частини 1 статті 69 Митного кодексу України, товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД. Частиною 2 статті 69 передбачено, що органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

Згідно частини 1 статті 257 Митного кодексу України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії.

Частина 1 статті 266 Митного кодексу України передбачає, що декларант зобов`язаний: 1) здійснити декларування товарів, транспортних засобів комерційного призначення відповідно до порядку, встановленого цим Кодексом; 2) на вимогу органу доходів і зборів пред`явити товари, транспортні засоби комерційного призначення для митного контролю і митного оформлення; 3) надати органу доходів і зборів передбачені законодавством документи і відомості, необхідні для виконання митних формальностей; 4) у випадках, визначених цим Кодексом та Податковим кодексом України, сплатити митні платежі або забезпечити їх сплату відповідно до розділу X цього Кодексу; 5) у випадках, визначених цим Кодексом та іншими законами України, сплатити інші платежі, контроль за справлянням яких покладено на органи доходів і зборів.

Частина 1 статті 356 Митного кодексу України передбачає взяття проб (зразків) товарів здійснюється посадовими особами органу доходів і зборів в рамках процедур митного контролю та митного оформлення з метою встановлення характеристик, визначальних для: 1) класифікації товарів згідно з УКТЗЕД; 2) перевірки задекларованої митної вартості товарів; 3) встановлення країни походження товарів; 4) встановлення належності товарів до наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів, прекурсорів, сильнодіючих чи отруйних речовин; 5) встановлення належності товарів до предметів, що мають художню, історичну чи археологічну цінність; 6) встановлення належності товарів до таких, що виготовлені з використанням об`єктів права інтелектуальної власності, що охороняються відповідно до закону.

У частині 2 статті 357 Митного кодексу України вказано, що дослідження (аналізи, експертизи) проводяться експертами спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, чи його відокремленого підрозділу або інших експертних установ (організацій), призначених органом доходів і зборів. Зазначені дослідження (аналізи, експертизи) проводяться з метою забезпечення здійснення митного контролю та митного оформлення і не є судовими експертизами.

Статтею 1 Закон України «Про Митний тариф України» (у редакції на час виникнення спірних правовідносин) встановлено наступне:

«Цим Законом встановлюється Митний тариф України (групи 01-72; групи 73-97).

Митний тариф України є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

(a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

У разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (primafacie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються».

Наказ ДФС України від 09.06.2015 року №401 «Про затвердження Пояснень до УКТ ЗЕД».

До товарної позиції 5806 включаються такі вузькі тканини:

1) Тканини з основи та утоку в стрічках завширшки не більше 30 см, які мають пруги (плоскі чи трубчасті) по обидва боки. Ці вироби виготовляються на спеціальних стрічкових ткацьких верстатах, причому часто кілька стрічок виготовляються одночасно; у деяких випадках стрічки можуть бути одержані з хвилястими пругами на одній чи обох сторонах.

2) Стрічки завширшки не більше 30 см, нарізані (чи розрізані) з ширших кусків тканини з основи та утоку (нарізані (чи розрізані) поздовжньо чи поперек) і які мають несправжні пруги по обох краях або звичайний тканий пруг з одного краю і несправжній пруг з іншого краю. Несправжні пруги роблять, щоб застерегти нарізану (чи розрізану) тканину від осипання, і вони можуть, наприклад, складатися з ряду перевивальних ниток, прокладених у ширшій тканині перед нарізкою (чи розрізкою), простою підшивкою, або несправжні пруги можуть бути також одержані склеюванням країв стрічок чи оплавленням країв стрічок, якщо вони з синтетичних або штучних волокон. Пруги також можуть бути створені обробленням тканини перш, ніж її нарізають на стрічки, способом, який захищає пруги цих стрічок від осипання. У цьому випадку очевидна відсутність розходження між вузькою тканиною і тканиною з несправжніми пругами. Стрічки, нарізані (чи розрізані) із тканин, але без справжнього чи несправжнього пруга по кожній стороні, не включаються до цієї товарної позиції і вважаються звичайними тканинами (щодо з`єднання по діагоналі - див. нижче, пункт 4).

3) Безшовні трубчасті тканини з основи та утоку, ширина яких у складеному (плоскому) вигляді не перевищує 30 см. Тканини, які складаються зі стрічок із краями, з`єднаними для утворення трубки (зшиванням, склеюванням або інакше), до цієї товарної позиції не включаються.

4) З`єднані по діагоналі вироби зі стрічок із загнутими краями, ширина яких у розгорнутому вигляді не перевищує 30 см, нарізані поперек основи та утоку тканини. Ці вироби ріжуться із широких тканин і не мають справжнього чи несправжнього пруга.

До перерахованих вище виробів включені стрічки і тасьма, а також деякі галуни з властивостями тканих стрічок.

Як правило, стрічки з шовкових, вовняних, бавовняних чи синтетичних або штучних волокон з вмістом або без вмісту еластомірної нитки чи гумової нитки, використовуються для нижньої білизни, жіночого одягу, в процесі виготовлення капелюхів і комірців, як орденські стрічки, декоративні палітурні матеріали, в обробленні меблів і т.д.

До цієї товарної позиції включаються також вузькі тканини з металевих ниток за умови, що такі тканини безсумнівно використовуються для одягу, оздоблювальних або аналогічних цілей (див. Примітку 7 до цієї групи).

Галуни, розглянуті в цій товарній позиції, є вузькими стрічками; тасьма - товста, міцна, вузька тканина переважно з бавовняних, лляних, конопляних чи джутових волокон, тасьма і галуни використовуються в шорній справі, для упряжі, для виготовлення пасків, поясів, сидінь стільців і т.д.

До цієї товарної позиції також включаються паски для сліпих з двох стрічок, з`єднаних через рівні інтервали вузькими смугами, причому весь виріб одержують протягом однієї неперервної операції ткацтва.

До товарної позиції 5607 включаються шпагат, мотузки, канати і троси, сплетені чи несплетені, в обплетенні або не в обплетенні, просочені або непросочені, з покриттям або без покриття, в оболонці або без оболонки, з гуми чи пластмаси:

5607 50 - з інших синтетичних волокон:

- з нейлону або інших поліамідів чи поліефірів:

- з лінійною щільністю понад 50 000 децитексів (5 г/м):

5607 50 11 00 - плетені або в обплетенні.

Шпагати, мотузки, канати та троси використовуються як пакувальний шпагат, для обв`язування пакетів, буксирування, навантажувальних робіт і т.д. їхній поперечний переріз звичайно круглий, але іноді (наприклад, деякі троси для приводів) мають квадратний, трапецієподібний чи трикутний переріз. Вони, як правило, не відбілюються, але можуть бути забарвлені, просочені, щоб зробити їх стійкими до гниття, сформовані із забарвленим пасом або просочені, з покриттям чи в оболонці з гуми чи пластмас.

Юридичний спір між ТОВ «УІТАКА» та Одеською митницею виник з приводу тлумачення та застосування УКТЗЕД при визначенні товарної позиції «Стрічка текстильна з поліестеру, сплетена не просочена, лінійна щільністю понад 50 000 децитексів (5 г/м), що використовуються при виготовленні стропового такелажного обладнання. Торговельна марка - немає даних. Виробник - Qingdao Hailifeng Rigging Co., Ltd. Країна виробництва - CN»

Судом встановлено, що за наслідками проведеного дослідження Одеським управлінням з питань експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби №166 від 21.09.2021 року, Одеською митницею прийнято Рішення про визначення коду товару №KT-UA-2021 від 23.09.2021 року.

Згідно пункту 12 Висновку №-0466 Одеського управління експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби: «Надані для дослідження проби №1-11 виготовлені в процесі ткацтва шляхом переплетення ниток основ, та утоку на ткацькому станку, що притаманно для тканин. Проби №1-11 - вузькі тканини з крайками.

Таким чином, проби №№1-11 не є крученими та/або плетеними, тому не відносяться до канатів, тросів мотузок та шпагатів [2,11,16-18].

Детальний опис, склад та геометричні параметри проб №№ 1-11 товару наведено у Таблиці п.11.3 висновку.

Проби №№1-11 не відповідають опису товару, наведеному у гр. 31 МД ІМ 40 ДЕ від 27.08.2021 року №UА500500/2021/210019:

- у частині «сплетена», у зв`язку з тим, що текстильні стрічки є вузькими тканинами, які виготовляються у процесі ткацтва шляхом переплетення ниток основи і утоку [1-3,14], а не шляхом плетіння, кручення [11], як у випадку мотузок, тросів, шпагатів та канатів [11,17,18];

- у частині «лінійна щільність понад 50000 децитексів (5г/м)» у зв`язку з тим, що для текстильних стрічок (вузьких тканин) лінійна щільність не визначається.

Визначення лінійної щільності передбачено для таких виробів як троси, мотузки, шпагати та канати [16-19], які для дослідження не надавались».

Суд зазначає, що визначені у Висновку результати дослідження не містять точну, чітку, недвозначну та об`єктивну інформацію, щодо невідповідності опису товару у графі 31 МД заявленому декларантом коду товару 5607 УКТЗЕД (шпагат, мотузки, канати і троси, сплетені чи несплетені, в обплетенні або не в обплетенні, просочені або непросочені, з покриттям або без покриття, в оболонці або без оболонки, з гуми чи пластмаси).

Відповідно до пункту 6.4. Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України «Про Довідку щодо узагальнення практики застосування адміністративними судами положень Митного кодексу України в редакції від 13 березня 2012 року» від 13 березня 2017 року № 2 метою митної експертизи, що проводиться експертною установою, призначеною органом доходів і зборів, є встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД.

В графі 31 митної декларації №UА500500/2021/210019 в Описі товару визначено, що стрічка текстильна з поліестеру, сплетена, не просочена, лінійна щільність якої понад 50 000 децитексів (5 г/м), використовуються при виготовленні стяжних ременів, стропового та келажного обладнання. Відповідно до Пояснень товарної позиції 5607, визначено суттєві характеристики, яким має відповідати продукція (товари), для віднесення їх до цієї товарної позиції: 5607 «Шпагат, мотузки, канати і троси, сплетені чи несплетені, в обплетенні або не в обплетенні, просочені або непросочені, з покриттям або без покриття, в оболонці або без оболонки, з гуми чи пластмаси: 5607 50 - з інших синтетичних волокон: з нейлону або інших поліамідів чи поліефірів: --- з лінійною щільністю понад 50 000 децитексів (5 г/м): 5607 50 11 00 - плетені або в обплетенні».

Позивач правомірно звертає увагу, що лінійна щільність є суттєвою характеристикою товару, так як стрічка є матеріалом для виготовлення сучасного виду вантажопідйомних пристосувань - текстильних стрічкових стропів. Саме щільна структура робить стрічку придатною для використання при виготовленні (як шпагати, мотузки, канати, троси) стяжних ременів, стропового та келажного обладнання.

У підпункті 3 пункту 11 Висновку визначено, що надані для дослідження текстильні стрічки (вузькі тканини) по визначеним показникам не суперечать вимогам ДСТУ ЕN 1492-1 «Стропи текстильні. Безпека. Частина 1: Пласкі ткані стрічкові стропи з хімічних волокон загального призначення» як матеріал для текстильних строп з пласких тканих стрічок.

У примітці 2 до пояснень товарної позиції 5607 Групи 56 УКТЗЕД визначено, що шпагати, мотузки, канати та троси у всіх випадках включаються до цієї товарної позиції незалежно від їхньої ваги на метр (розважування). Вони переважно трубчастого плетіння, яке здебільшого робиться з більш грубого матеріалу, ніж у плетеної тасьми товарної позиції 5808. Однак, плетені вироби цієї товарної позиції відрізняються від виробів товарної позиції 5808 меншою мірою якістю пряжі, ніж тим фактом, що вони туго обплетені, мають щільну структуру, що робить їх придатними для використання як шпагати, мотузки та канати та троси; вони переважно незабарвлені.

Найважливішими волокнами, застосовуваними у виробництві шпагатів, мотузок, канатів та тросів, є конопляні, джутові, сизалеві, бавовняні, кокосові та синтетичні волокна.

Шпагати, мотузки, канати та троси використовуються як пакувальний шпагат, для обв`язування пакетів, буксирування, навантажувальних робіт і т.д.

Згідно до пункту 12 Висновку: «Визначення лінійної щільності передбачено для таких виробів як троси, мотузки, шпагати та канати [16-19], які для дослідження не надавались».

Суд не погоджується із зазначеним твердженням та вважає його таким, що не відповідає дійсності, так як визначення лінійної щільності є обов`язковим для встановлення визначальних показників та характеристик для ідентифікації товару (завдання дослідження згідно пункту 10 Висновку), у зв`язку тим, що проби №№ 1-11 було надано для дослідження із зазначенням задекларованого коду товару згідно УКТЗЕД 56075011 (5607), як стрічку текстильна, лінійна щільність якої понад 50 000 децитексів (5 г/м), яка використовується при виготовленні стройового такелажного обладнання (виріб, який має щільну структуру, що робить його придатними для використання як шпагати, мотузки та канати та троси, окрім зазначеного призначення).

Таким чином, лінійна щільність відповідно до Пояснень до УКТЗЕД є однією з головних характеристик для встановлення визначальних показників для ідентифікації та приналежності товару до категорії 5607 УКТЗЕД. Натомість дослідження Одеського управління експертиз та досліджень, одним із основних завдань якого є встановлення визначальних показників та характеристик для ідентифікації товару, не визначає дану якісну характеристику, що впливає на обґрунтованість та повноту висновку.

Отже, не визначивши всіх необхідних характеристик завезеного ТОВ «УІТАКА» товару відповідно до категорії 5607 УКТЗЕД та не володіючи точними даними про нього, оскільки дослідження лінійна щільність товару взагалі не проводилось в товарній позиції 5607 (5607 50 11 00), Одеське управління з питань експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби самостійно здійснило визначення імпортованого товару до товарної позиції 5806 до якої включаються «вузькі тканини».

Згідно до пункту 12 Висновку: «Надані для дослідження проби № 1-11 виготовлені в процесі ткацтва шляхом переплетення ниток основи та утоку на ткацькому станку, що притаманно для тканин. Проби №№ 1-11 - вузькі тканини з крайками.

Таким чином, проби №«№1-11 не є крученими та/або плетеними, тому не відносяться до канатів, тросів мотузок та шпагатів [2,11,16-18].

Детальний опис, склад та геометричні параметри проб №№ 1-11 товару наведено у Таблиці п.11.3 висновку.

Проби №№1-11 не відповідають опису товару, наведеному у гр. 31 МД ІМ 40 ДЕ від 27.08.2021 року №UА500500/2021/210019:

- у частині «сплетена», у зв`язку з тим, що текстильні стрічки є вузькими тканинами, які виготовляються у процесі ткацтва шляхом переплетення ниток основи і утоку [1-3,14], а не шляхом плетіння, кручення [11], яку випадку мотузок, тросів, шпагатів та канатів [11,17,18];

- у частині «лінійна щільність понад 50000 децитексів (5г/м)» у зв`язку з тим, що для текстильних стрічок (вузьких тканин) лінійна щільність не визначається.

Визначення лінійної щільності передбачено для таких виробів як троси, мотузки, шпагати та канати [16-19], які для дослідження не надавались».

З даного приводу, суд зазначає, що як вбачається з пункту 12 Висновку, Одеське управління з питань експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби здійснило визначення імпортованого товару до товарної позиції «вузькі тканини», у зв`язку з тим, що виготовлення в процесі ткацтва шляхом переплетення ниток основи та утоку на ткацькому станку притаманно тканинам. Однак, експертний висновок Одеського управління експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби № -0466 не відповідає на питання чи являються надані зразки товару «вузькими» тканинами у тому сенсі, як це розуміється у примітці 5 до Групи 58 УКТЗЕД, та в контекстовому описі й поясненнях до товарної позиції 5806 УКТЗЕД.

Відповідно до примітки 5 Групи 58 Розділу XI Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затверджених Наказом Державної митної служби України № 256 від 14.07.2020 року: - до товарної позиції 5806 включаються такі вузькі тканини: (1) Тканини з основи та утоку в стрічках завширшки не більше 30 см, які мають пруги (плоскі чи трубчасті) по обидва боки.

Ці вироби виготовляються на спеціальних стрічкових ткацьких верстатах, причому часто кілька стрічок виготовляються одночасно; у деяких випадках стрічки можуть бути одержані з хвилястими пругами на одній чи обох сторонах. (2) Стрічки завширшки не більше 30 см, нарізані (чи розрізані) з ширших кусків тканини з основи та утоку (нарізані (чи розрізані) поздовжньо чи поперек) і які мають несправжні пруги по обох краях або звичайний тканий пруг з одного краю і несправжній пруг з іншого краю. Несправжні пруги роблять, щоб застерегти нарізану (чи розрізану) тканину від осипання, і вони можуть, наприклад, складатися з ряду перевивальних ниток, прокладених у ширшій тканині перед нарізкою (чи розрізкою), простою підшивкою, або несправжні пруги можуть бути також одержані склеюванням країв стрічок чи оплавленням країв стрічок, якщо вони з синтетичних або штучних волокон. Пруги також можуть бути створені обробленням тканини перш, ніж її нарізають на стрічки, способом, який захищає пруги цих стрічок від осипання. У цьому випадку очевидна відсутність розходження між вузькою тканиною і тканиною з несправжніми пругами. Стрічки, нарізані (чи розрізані) із тканин, але без справжнього чи несправжнього пруга по кожній стороні, не включаються до цієї товарної позиції і вважаються звичайними тканинами (щодо з`єднання по діагоналі - див. нижче, пункт 4). (3) Безшовні трубчасті тканини з основи та утоку, ширина яких у складеному (плоскому) вигляді не перевищує 30 см. Тканини, які складаються зі стрічок із краями, з`єднаними для утворення трубки (зшиванням, склеюванням або інакше), до цієї товарної позиції не включаються. (4) З`єднані по діагоналі вироби зі стрічок із загнутими краями, ширина яких у розгорнутому вигляді не перевищує 30 см, нарізані поперек основи та утоку тканини. Ці вироби ріжуться із широких тканин і не мають справжнього чи несправжнього пруга. До перерахованих вище виробів включені стрічки і тасьма, а також деякі галуни з властивостями тканих стрічок. Як правило, стрічки з шовкових, вовняних, бавовняних чи синтетичних або штучних волокон з вмістом або без вмісту еластомірної нитки чи гумової нитки, використовуються для нижньої білизни, жіночого одягу, в процесі виготовлення капелюхів і комірців, як орденські стрічки, декоративні палітурні матеріали, в обробленні меблів і т.д.

Експертний висновок №-0466 не містить необхідних досліджень та висвітлення ознак, зазначених у пунктах (1) - (4) пояснень, для віднесення зразків товару до «вузьких тканин» товарної позиції 5806 32 10 (5806). Відповідно до Додаткових пояснень до товарних категорій 5806, для виробів цієї товарної позиції переважно застосовують ті ж переплетення, що і для тканин груп 50-55 або товарної позиції 5801 (оксамит), і вони відрізняються від цих тканин лише ознаками, зазначеними у пунктах (1) - (4).

Згідно термінів визначених у нормативному документі ДСТУ 2914-94 «Кручені текстильні вироби»: переплетення - це певний порядок чергування сталок однієї системи зі станками іншої системи в плетених виробах. Отже, переплетення притаманно, саме для плетених виробів.

Також, у дослідженні не надається визначення основних термінів на які посилається експерт при визначені типу виготовлення проб 1-11, а саме ткацтво, плетіння, обертання, утока, основа, ткацький станок, що призводить до нечітких та двозначних висновків про те, що проби №№ 1-11 не є сплетеними. У висновку не враховується, що ткацький станок це обладнання для виготовлення різноманітних видів ворсових, гладких, плетених текстильних тканин, а також іншої продукції текстильної промисловості.

Відповідно до результатів дослідження визначених у підпункті З пункту 11 Висновку: Проби №№1-11 мають пружки з двох боків, отримані шляхом обертання утокової нитки, яка проходить від одного краю до іншого, зигзагом, та створюючи пругу місцях згинання.».

Зазначений опис переплетення застосовують також у інших торгових позиціях, наприклад у товарній позиції 5808. Відповідно до Пояснення до товарної позиції 5808: у стрічкової плетеної тасьми нитки проходять по діагоналі від одного краю до іншого, зиґзаґом або складнішим шляхом, тоді як у трубчастої плетеної тасьми нитки йдуть по спіралі; в обох випадках половина ниток йде в одному напрямку, а половина - в іншому і переплітаються вони за певним, переважно простим малюнком. У деяких видах тасьми додаткові нитки можуть переплітатися по її довжині, щоб додати міцність по крайці, чи в певній послідовності для одержання малюнку».

Відповідно до Пояснення до товарної позиції 5808, до цієї товарної позиції не включається плетена тасьма, спеціально включена до інших товарних позицій, і зокрема: (Ь) шпагат, шнури, мотузки, канати та плетена імітація кетгуту товарної позиції 5607.

У примітці 2 до пояснень товарної позиції 5607 Групи 56 УКТЗЕД визначено, що плетені вироби цієї товарної позиції відрізняються від виробів товарної позиції 5808 меншою мірою якістю пряжі, ніж тим фактом, що вони туго обплетені, мають щільну структуру, що робить їх придатними для використання як шпагати, мотузки та канати та троси. Шпагати, мотузки, канати та троси у всіх випадках включаються до цієї товарної позиції незалежно від їхньої ваги на метр. Отже, товарна позиція 5607 є спеціальною позицією для виробів, які мають щільну структуру, що робить їх придатними для використання як шпагати, мотузки та канати та зроси.

На підставі викладеного, суд погоджується з твердженням позивача, що Висновок №-0466 не відповідає нормативним вимогам щодо його чіткості та однозначності, а саме дослідження неможливо визначити як обґрунтоване та всебічне.

Також, судом встановлено, що позивач у 2015 та 2016 роках вже завозив повністю ідентичний товар та розмитнював його на території обслуговування Київської міської митниці ДФС та Одеської митниці Державної фіскальної служби відповідно.

19 серпня 2015 року було прийнято рішення про визначення коду товару № КТ-196-2015 (відділ класифікації товарів, Київська міська митниця ДФС) та на адресу ТОВ "УІТАКА" було надіслано картку відмови у митному оформленні товарів №100250003/2015/00094, проте зазначене рішення про визначення коду товару Київської міської митниці ДФС було визнано протиправним та скасовано постановою Одеського окружного адміністративного суду від 29.01.2016 року по справі №815/5755/15 в якій також проводились складні судові експертизи.

02 березня 2017 року відділом митного оформлення № 6 митного поста "Одеса-центральний" Одеської митниці ДФС прийнято рішення про визначення коду товару від 02.03.2017 року №КТ-UA-2017, яким заявлений ТОВ "УІТАКА" код УКТЗЕД (графа 33 митної декларації) змінений на код УКТЗЕД та 22.03.2017 року митним органом прийнята картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA500060/2017/00013.

Постановою Одеського окружного адміністративного суду від 04 грудня 2017 року по у справі №815/1465/17, залишеною без змін постановою Одеського апеляційного адміністративного суду від 27 лютого 2018 року, визнано протиправними та скасовано рішення про визначення коду товару від 02.03.2017 року № КТ-UA-2017 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 22.03.2017 року №UA500060/2017/00013.

Постановою Верховного Суду від 04 вересня 2018 року касаційну скаргу Одеської митниці Державної фіскальної служби залишено без задоволення, а постанову Одеського окружного адміністративного суду від 04 грудня 2017 року та постанову Одеського апеляційного адміністративного суду від 27 лютого 2018 року у справі № 815/1465/17 залишено без змін.

Таким чином, суд вважає за необхідне зазначити, що у спірних правовідносинах постанова Верховного Суду по справі №815/1465/17 від 04.09.2018 року має преюдиціальне значення, оскільки, згідно до фактичних обставин справи №420/1944/21 товар №1, зазначений у митній декларації №UА500070/2020/226293 від 16.07.2020 року є аналогічним та ввезений в Україну ТОВ «УІТАКА».

Відповідно до п. 9 ч. 2 ст. 129 та ч. 1 ст. 129-1 Конституції України, судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов`язковими до виконання на всій території України. Зазначений принцип отримав подальше закріплення у нормах судоустрійного і процесуального законодавства.

Обов`язковий характер судового рішення, яке ухвалюється іменем України, підкреслює авторитет судової влади, оскільки жодне рішення інших органів не може прийматись іменем України. Вимога про ухвалення судових рішень іменем України випливає з теорії поділу влади, згідно з якою судова влада є гілкою державної влади України, а тому рішення судів є уособленням волевиявлення держави і, відповідно, їх виконання має бути гарантовано державою. Саме тому обов`язковість судових рішень забезпечується державою.

Отже, враховуючи наведене, суд доходить висновку, що не визначивши усіх необхідних характеристик згідно УКТЗЕД заявленого, ТОВ «УІТАКА» на розмитнення товару, Одеське управління з питань експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби здійснило визначення характеристик імпортованого товару, не володіючи, при цьому, достовірними даними щодо нього, оскільки лінійна щільність товару в товарній позиції, у свою чергу свідчить про невідповідність вказаного висновку таким основним критеріям як повнота, достовірність, належність, котрим власне повинні відповідати надані до суду докази.

За таких умов, вказаний висновок не можна вважати належним доказом у розумінні приписів ст. 73 КАС України, а результати такого дослідження митних органів - достовірними.

Відповідно до ст. 6 Конвенції «Кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення».

ЄСПЛ, розглядаючи податкові спори, застосовує ст. 1 Протоколу №1 до Конвенції про захист прав і основоположних свобод, яка гарантує право на мирне та вільне володіння своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії»).

З огляду на вищевказане, суд дійшов висновку, що Рішення Одеської митниці про визначення коду товару №КТ-UA-2021 від 23.09.2021 року, яким Код УКТ ЗЕД задекларованого товару за митною декларацією змінено з коду на код , відповідачем прийнято неправомірно, та безпідставно, а тому підлягає скасуванню.

Згідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 2 статті 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Згідно зі ст.249 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Оцінивши докази, наявні в справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд дійшов висновку про те, що вимоги товариства з обмеженою відповідальністю «УІТАКА» до Одеської митниці про визнання протиправним та скасування рішення про визначення коду товару №КТ-UA-2021 від 23.09.2021 року є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.

Розподіл судових витрат

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, враховуючи задоволення позовних вимог та згідно із ст.139 КАС України судові витрати ТОВ «УІТАКА» у загальній сумі 2 481 грн. 00 коп., сплачені згідно платіжного доручення №98 від 13 квітня 2022 року підлягають стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань Одеської митниці.

Керуючись ст.ст. 2, 6, 8, 9, 12, 14, 44, 139, 242-246 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «УІТАКА» до Одеської митниці про визнання протиправним та скасування рішення про визначення коду товару №КТ-UA-2021 від 23.09.2021 року задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Одеської митниці про визначення коду товару №КТ-UA-2021 від 23.09.2021 року.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Одеської митниці на користь товариства з обмеженою відповідальністю «УІТАКА» суму сплаченого судового збору в розмірі 2 481 грн. 00 коп. (дві тисячі чотириста вісімдесят одна гривня нуль копійок).

Рішення набирає законної сили згідно ст.255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими ст.ст.293, 295 та п.15-5 розділу VII Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржено, згідно ст.295 КАС України, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення суду, або розгляд справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Позивач: товариство з обмеженою відповідальністю «УІТАКА» (вул. Грецька, буд.44, каб. №2/А, м. Одеса, 65026, ).

Відповідач: Одеська митниця (вул. Івана та Юрія Лип, буд.21А, м. Одеса, 65078, код ЄДРПОУ ВП 44005631).

Суддя С.О. Cтефанов