Справа № 640/19404/20
Суддя: Ключкович Василь Юрійович
Дата ухвалення: 2022-06-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 червня 2022 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Ключковича В.Ю.,

суддів Беспалова О.О.,

Грибан І.О,

розглянувши у письмовому провадженні апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції України у місті Києві на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 вересня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Ліквідаційної комісії головного управління Міністерства внутрішніх справ України в місті Києві, Головного управління Національної поліції у м. Києві про визнання протиправним дій та зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Ліквідаційної комісії головного управління Міністерства внутрішніх справ України в місті Києві, Головного управління Національної поліції у м. Києві, в якому просив суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Ліквідаційної комісії Головного управління МВС України в м. Києві №14 о/с від 30.04.2020 в частині звільнення ОСОБА_1 з органів внутрішніх справ у запас збройних сил України (з постановкою на військовий облік) на підставі пп. «г» п. 64 Положення про проходження служби рядовим і начальницьким складом органів внутрішніх справ;

- зобов`язати відповідача 1 поновити позивача на посаді оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти особи відділу карного розшуку Шевченківського районного управління ГУ МВС України в місті Києві, або на іншій рівнозначній посаді в органах Міністерства внутрішніх справ України з 30.04.2020;

- зобов`язати відповідача 1 зарахувати до вислуги років позивача трудовий стаж за період з 30.04.2020 до моменту фактичного поновлення на посаді;

- стягнути з відповідача 1 на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу з дати винесення наказу ГУ МВС України в м. Києві №14 о/с від 30.04.2020 до моменту фактичного поновлення на посаді за рахунок бюджетних асигнувань відповідача 1;

- стягнути з відповідача 1 на користь позивача 840.80 грн. судового збору за рахунок бюджетних асигнувань Ліквідаційної комісії ГУ МВС України в місті Києві;

- допустити негайне виконання рішення суду в частині поновлення позивача на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.11.2020 адміністративний позов ОСОБА_1 задоволено повністю:

визнано протиправним та скасовано Наказ Головного управління МВС України в місті Києві від 30.04.2020 №14 о/с "Щодо особового складу" в частині звільнення ОСОБА_1 з органів внутрішніх справ у запас збройних сил України (з постановкою на військовий облік) на підставі пп. «г» п. 64 Положення про проходження служби рядовим і начальницьким складом органів внутрішніх справ;

зобов`язано Ліквідаційну комісію Головного управління МВС України в місті Києві поновити ОСОБА_1 на посаді оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти особи відділу карного розшуку Шевченківського районного управління Головного управління МВС України в місті Києві, або на іншій рівнозначній посаді в органах Міністерства внутрішніх справ України з 01.05.2020;

зобов`язано Ліквідаційну комісію Головного управління МВС України в місті Києві зарахувати до вислуги років ОСОБА_1 трудовий стаж за період з 30.04.2020 до моменту фактичного поновлення на посаді;

стягнуто з Ліквідаційної комісії Головного управління МВС України в місті Києві на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з дати винесення наказу Головного управління МВС України в м. Києві № 14 о/с від 30.04.2020 до моменту фактичного поновлення на посаді за рахунок бюджетних асигнувань Ліквідаційної комісії Головного управління МВС України в місті Києві;

допущено негайне виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 ми стягнення за один місяць, з якої мають бути відраховані податки та обов`язкові платежі.

Як вбачається з виконавчого листа №640/19404/20 від 05.04.2021 рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.11.2020 набрало законної сили 03.02.2021.

30.08.2021 до Окружного адміністративного суду міста Києва надійшло звернення позивача, в якому він інформує, що виконавчий лист був повернутий йому без виконання з відповіддю Державної казначейської служби України, що виконати такий неможливо, оскільки за кодом 08592201 зареєстроване ГУ МВС України в м. Києві, а боржником у виконавчому листі зазначено: Ліквідаційна комісія ГУ МВС України в місті Києві. Крім того, неможливо встановити, яка саме сума середнього заробітку за час вимушеного прогулу підлягає стягненню. Отже, позивач просив роз`яснити яким чином він має отримати дану виплату.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 22.09.2021 заяву позивача про роз`яснення рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.11.2020 у справі №640/19404/20 задоволено частково:

роз`яснено рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 27.11.2020 у справі №640/19404/20, а саме: стягнути з Ліквідаційної комісії Головного управління МВС України у м.Києві на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з дати винесення наказу Головного управління МВС України в м.Києві про поновлення на посаді з моменту фактичного поновлення на посаді в розмірі 22 083,75 грн.;

в іншій частині відмовлено.

Постановляючи вказану ухвалу про часткове задоволення заяви позивача про роз`яснення рішення суду, суд першої інстанції виходив з того, що ОСОБА_1 фактично поновлено на займаній посаді 14.01.2021 згідно наказу №2о/с ГУ МВС в м.Києві та наявної в матеріалах довідки про грошове забезпечення середня заробітна плата ОСОБА_1 становить 2 453,75 грн., отже сума яка підлягає стягненню 22 083,75грн. (2 453,75грн. х 9міс.).

Відмовляючи в задоволенні частини вимог заяви про роз`яснення рішення суду, суд першої інстанції вказав, що відповідно до ст. 379 КАС України у разі вибуття однієї із сторін виконавчого провадження за поданням державного виконавця або за заявою заінтересованої особи суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, замінює сторону виконавчого провадження її правонаступником. Отже, зміна боржника у виконавчому провадженні відбувається під час виконання судового рішення.

Не погоджуючись із зазначеною ухвалою суду, ГУ НП України у місті Києві подало апеляційну скаргу.

На думку відповідача 2 судом неповно встановлені обставини справи щодо позовної вимоги про стягнення з ліквідаційної комісії ГУ МВС України в місті Києві на користь позивача середнього заробітку за час вимушеного прогулу з дати винесення наказу ГУ МВС України в місті Києві №14 о/с від 30.04.2020 до моменту фактичного поновлення на посаді за рахунок бюджетних асигнувань ліквідаційної комісії ГУ МВС України в місті Києві.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 26.05.2022 відкрито апеляційне провадження у даній справі та призначено її до апеляційного розгляду у відкритому судовому засіданні на 22.06.2022.

Відзив на апеляційну скаргу до Шостого апеляційного адміністративного суду не надходив.

13.06.2022 до Шостого апеляційного адміністративного суду надійшла заява відповідача про розгляд справи в порядку письмовому провадженні.

22.06.2022 в судове засідання представники учасників справи не з`явились, були повідомлені належним чином, про причини неявки суд апеляційної інстанції учасники справи не повідомили, клопотань про відкладення розгляду справи не подавали.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

Відповідно до ч. 2 ст. 313 КАС України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

З огляду на викладене, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Перевіряючи законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення суду першої інстанції, колегія суддів виходить з наступного.

Керуючись ст. 254 КАС України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження.

Можливість роз`яснення судового рішення має відповідати певним передумовам, а саме: його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли судами при прийнятті судових рішень не дотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час його виконання. Зрозумілість судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту рішення. Чіткість викладення передбачає, зокрема, що: терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змісту, який вони мають за законодавством України; такі терміни співвідносяться з поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту.

В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення та не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. При цьому суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення.

Також, при роз`ясенні судових рішень суди не повинні давати відповідь на нові вимоги або на невирішені вимоги та встановлювати певні обставини та/або надавати оцінку певним обставинам, вважається за можливе лише пояснення положень прийнятого рішення, які наприклад не чітко сформульовані, або є не зрозумілими для заінтересованих осіб.

Так, дійсно конкретного та вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим КАС України не містить, а зі змісту приписів ст. 254 КАС України вбачається, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз`яснення судового рішення.

В п. 19 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України №7 від 20.05.2013 "Про судове рішення в адміністративній справі" зазначено, що роз`яснення судового рішення можливе тоді, коли воно є незрозумілим. При роз`ясненні свого рішення суд в ухвалі з цього приводу викладає більш повно і ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Отож, роз`яснення судового рішення - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі, роз`яснено може бути рішення у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Аналогічний правовий висновок міститься в ухвалі Верховного Суду від 31.07.2018 по справі 823/361/18.

Так, позивач звертаючись із заявою про роз`яснення судового рішення зазначив, що Державна казначейська служба України не може виконати виконавчий лист №640/19404/20, оскільки з формулювання: «стягнути з Ліквідаційної комісії Головного управління МВС України в місті Києві на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з дати винесення наказу Головного управління МВС України в м. Києві №14 о/с від 30.04.2020 до моменту фактичного поновлення на посаді за рахунок бюджетних асигнувань Ліквідаційної комісії Головного управління МВС України в місті Києві.» є незрозумілим яка саме сума підлягає стягненню.

Крім того, в ньому зазначено ЄДРПОУ не боржника, а ГУ МВС в м. Києві.

Також, 20.09.2021 позивач подав до Окружного адміністративного суду міста Києва довідку про грошове забезпечення ОСОБА_1 за штатною посадою старшого оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти особи відділу карного розшуку Шевченківського РУГУ МВС України в м. Києві, станом на 06.11.2015.

Колегія суддів зазначає, що механізм, визначений ст. 254 КАС України, не може використовуватися, для встановлення додаткових обставин справи. При цьому, суд не може підміняти та виконувати повноваження та функції інших органів.

Роз`яснюючи рішення, суд не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто, процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення. Під роз`ясненням рішення слід розуміти лише зміну форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового рішення, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше.

Крім того, роз`яснення полягає в тому, що суд не повинен давати відповідь на нові вимоги або на невирішені вимоги, він лише пояснює положення постановленого ним рішенням, які нечітко сформульовані, або є незрозумілими для заінтересованих осіб.

Так, рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.11.2020, серед іншого, стягнуто з Ліквідаційної комісії Головного управління МВС України в місті Києві на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з дати винесення наказу Головного управління МВС України в м. Києві № 14 о/с від 30.04.2020 до моменту фактичного поновлення на посаді за рахунок бюджетних асигнувань Ліквідаційної комісії Головного управління МВС України в місті Києві.

Вказане судове рішення є зрозумілим, його текст труднощів для розуміння не викликає, суть його ясна та не двозначна, а вимоги заяви позивача про роз`яснення зазначеного рішення зводяться фактично до викладення резолютивної частини у формі, яка передбачає можливість нарахування та виплати середнього заробітку за час вимушеного прогулу у певному розмірі, ніж це передбачено у резолютивній частині вказаного рішення.

Втім, наведені питання не були предметом розгляду справи №640/19404/20, оскільки позовні вимоги ОСОБА_1 були сформульовані саме вказаним вище чином. Довідка про грошове забезпечення, яку подав позивач після подання заяви про роз`яснення рішення суду також не була досліджена під час винесення такого.

З огляду на вказане, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що підстави, з яких заявник просить роз`яснити судове рішення та питання, на які позивач хоче отримати за допомогою роз`яснення, не відповідають нормам ст. 254 КАС України.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач правом на оскарження рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.11.2020 в апеляційному порядку не скористався.

Отже, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції дійшов помилкових висновків щодо наявності правових підстав для задоволення частини заяви позивача про роз`яснення рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.11.2020.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

У відповідності до ч. 1 ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Враховуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції було неправильно застосовано норми процесуального права, що, в свою чергу, стало підставою для помилкового задоволення заяви про роз`яснення рішення суду в частині, а тому ухвалу суду першої інстанції в цій частині слід скасувати та ухвалити нову постанову, якою відмовити в задоволенні цієї частини заяви про роз`яснення рішення суду.

В іншій частині ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 22.09.2021, колегія суддів вважає за необхідне залишити без змін.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 311, 315, 317, 321 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції України у місті Києві задовольнити частково.

Ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 вересня 2021 року в частині задоволення вимог заяви про роз`яснення рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 27.11.2020 у справі №640/19404/20, а саме: стягнення з Ліквідаційної комісії Головного управління МВС України у м.Києві на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з дати винесення наказу Головного управління МВС України в м.Києві про поновлення на посаді з моменту фактичного поновлення на посаді в розмірі 22083,75 грн. - скасувати та ухвалити нову постанову, якою відмовити в задоволенні заяви ОСОБА_1 щодо роз`яснення рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 27.11.2020 в цій частині.

В іншій частині ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 вересня 2021 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328, 329 КАС України.

Постанова в повному обсязі складена 23 червня 2022 року.

Головуючий суддя В.Ю. Ключкович

Судді О.О. Беспалов

І.О. Грибан