Справа № 120/4683/22
Суддя: Дмитришена Руслана Миколаївна
Дата ухвалення: 2022-06-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

24 червня 2022 р. Справа № 120/4683/22

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Дмитришена Руслана Миколаївна, розглянувши матеріали позовної заяви:

за позовом: ОСОБА_1

до: Пенсійного фонду України; Управління соціального захисту населення

про: визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Пенсійного фонду України; Управління соціального захисту населення про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії.

Вирішуючи питання щодо відкриття провадження за даною позовною заявою вважаю, що вона підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Положеннями п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Статтею 5 Кодексу адміністративного судочинства (далі - КАС) України передбачено право на звернення до адміністративного суду. Позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб та повинна відповідати загальним вимогам, що встановлені статтями 160, 161 КАС України.

Норми статей 160, 161 КАС України не містять виключень і поширюються на всі випадки звернення до суду з позовною заявою, у зв`язку з чим недотримання положень даних норм свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам Закону.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Позивачем, в якості відповідача 1 зазначено Пенсійний фонд України, втім не вказано ідентифікаційний код юридичної особи, відомі номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти.

Відповідачем 2 зазначено Управління соціального захисту населення м. Тульчин, при цьому не вказано ідентифікаційний код, відомі номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти.

Відповідно до позовної заяви, позивач обгрунтовуючи свої вимоги вказує іншого відповідача, а саме Тульчинської районної державної адміністрації Управління соціального захисту населення, що свідчить про другого суб`єкта відмінного від первинного, відомості про які позивачем не зазначено.

До того ж, згідно із прохальною частиною позовної заяви позивач не вказує повного найменування відповідача 2, а лиш вказує Управління соціального захисту населення, відомості про які у позові відсутні.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Зміст позову - це звернена до суду вимога позивача про здійснення судом дій із зазначенням способу судового захисту, яка повинна узгоджуватися із нормами ст. 5 КАС України.

Відтак, позивачу необхідно уточнити суб`єктний склад відповідачів, привівши такий склад у відповідність до заявлених позовних вимог.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Однак, до позовної заяви не додані всі копії документів для відповідачів у справі.

В той же час, стаття 161 КАС України є спеціальною нормою на стадії вирішення питання про відкриття провадження у справі та встановлює безумовний та безальтернативний обов`язок позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, додати до позовної заяви її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи.

Виключення щодо подачі копій документів для іншої сторони при зверненні до суду із позовом, навіть якщо вони складені відповідачем або наявні у нього, положення ст. 161 КАС України не містить.

Крім того, вимоги до оформлення документів, що додаються до позовної заяви, встановлено ст. 94 КАС України. Так, ч. 2 ст. 94 КАС України передбачено, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Згідно із ч.ч. 4, 5 ст. 94 КАС України копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Порядок засвідчення копій документів визначений пунктами 5.26, 5.27 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно - розпорядчої документації "Вимоги до оформлювання документів" (ДСТУ 4163-2003), затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 № 55. За вказаним нормативно-правовим актом відмітка про засвідчення копії документа складається: зі слів "Згідно з оригіналом" назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису.

В порушення вказаних норм законодавства додані до позовної заяви документи не засвідчені позивачем із урахуванням наведених правил.

Висновок щодо обов`язку належного засвідчення копії документів узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, що викладена в постановах від 02.10.2018 у справі №2а-15994/12/2670, від 11.09.2018 у справі № 826/15414/17, від 11.02.2020 у справі №826/2935/14.

Відповідно до ч. 3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору визначено Законом України "Про судовий збір".

Так, пунктом 1 частини 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру ставка судового збору для фізичної особи становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру (частина 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір").

Відповідно до Закону України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" станом на 01 січня 2022 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб складає 2481 грн.

Таким чином, ставка судового збору за подання адміністративного позову із однією вимогою немайнового характеру становить 992,40 грн.

Зі змісту матеріалів позовної заяви слідує, що позивачем заявлено три самостійні вимоги немайнового характеру до двох відповідачів - Пенсійного фонду України та Управління соціального захисту населення, відтак розмір належного до сплати судового збору за подання цього позову становить 2977,20 грн.

Разом із тим, до матеріалів позовної заяви не подано доказу сплати судового збору.

В той же час, до матеріалів позову долучено заяву про звільнення від сплати судового збору, оскільки його розмір перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача.

Відповідно до частини 1 статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до статті 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, зокрема, за умови, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

На підтвердження майнового стану до матеріалів адміністративного позову долучено відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків станом на 01.02.2022. Згідно наданих відомостей інформація про доходи з 4 кварталу 2020 року по 3 квартал 2021 року відсутня.

Водночас відомостей щодо отриманих доходів за 4 квартал 2021 року, відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", суду не надано.

Так, ознайомившись з наданими доказами на підтвердження матеріального становища ОСОБА_1 , суддя дійшла висновку, що вони не є неповними, адже відсутня інформація про доходи за 4 квартал 2021 року та неналежними, оскільки не завірені належним чином, у відповідності до норм чинного законодавства.

За викладених обставин, позивачу слід усунути вказані недоліки заяви шляхом надання до суду належних доказів, що підтверджують незадовільний майновий стан за повний 2021 рік.

Крім того, ч. 6 ст. 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Особливості правого регулювання строків звернення до адміністративного суду передбачено статтею 122 КАС України. Зокрема, у частині першій цієї статті йдеться про те, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

За загальним правилом, передбаченим нормою ч. 2 ст. 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Щодо відліку строку звернення з адміністративним позовом, суд зазначає, що порівняльний аналіз термінів "дізнався" та "повинен дізнатися", що містяться в ч. 2 ст. 122 КАС України, дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку позивача знати про стан своїх прав. При цьому, суд з`ясовує момент, коли позивач фактично дізнався або мав реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення.

Зі змісту позовних вимог вбачається, що позивач просить визнати протиправною бездіяльність Управління соціального захисту населення, яка полягає у невиплаті щомісячної державної адресної допомоги та зобов`язати здійснити нарахування такої допомоги з 20.01.2016.

Позивач вказує, що про порушене право він "дізнався" з відповіді Управління від 04.01.2021, при цьому до суду звернувся лише 17.06.2022 (дата прийняття поштового відправлення у потовому відділенні), тобто із пропущенням шестимісячного строку звернення до суду.

Клопотання про поновлення строку звернення до суду з даними позовними вимогами суду не надано, про причини, які могли б бути визнані судом поважними для поновлення пропущеного строку звернення до суду не вказано.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

З огляду на викладене вважаю, що дану заяву необхідно залишити без руху, надавши особі, яка її подала, строк для усунення недоліків шляхом подання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та доказів поважності причин його пропуску та/або надання доказів того, що строк звернення до суду не пропущено.

Також, приписами пункту 1 частини 1 статті 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність.

Відповідно до частини 1 та 2 статті 43 КАС України здатність мати процесуальні права та обов`язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами).

Здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.

Таким чином, змістом адміністративної процесуальної дієздатності є здатність особисто здійснювати процесуальну діяльність, яка породжує відповідні юридичні наслідки.

У випадках, встановлених законом, фізичні особи можуть звертатися до адміністративного суду із позовними заявами в інтересах інших осіб і брати участь у цих справах (частина перша статті 53 КАС України).

З матеріалів позову встановлено, що такий подано (поштовим зв`язком) та підписано від імені ОСОБА_1 , при цьому, жодного належного доказу, який би давав змогу ідентифікувати особу позивача не надано.

Підпис, що вчинений на позовній заяві від імені ОСОБА_1 візуально є ідентичним підпису ОСОБА_2 , вчиненого у запиті від 18.01.2020 та зверненні від 04.01.2019.

Інші заяви, що містяться у матеріалах позову також подані від імені ОСОБА_2 .

За таких обставин, в суду виникли об`єктивні сумніви щодо підписання позовної заяви позивачем або особою, належним чином уповноваженою на вчинення певних процесуальних дій, а також, щодо подачі цієї позовної заяви позивачем або належним чином уповноваженою особою.

У зв`язку з чим, до суду необхідно надати докази адміністративної процесуальної правоздатності позивача або його представника.

Як зазначено у ч. 10 ст. 44 КАС України, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Отже, особистий підпис учасника справи на поданій ним до суду заяві є обов`язковим реквізитом такої заяви (позовної заяви), який надає їй юридичної сили та вказує на власне волевиявлення відповідної особи, яка звертається до суду, на вчинення певної процесуальної дії.

Так, судом встановлено, що дана позовна заява підписана від імені ОСОБА_1 , тобто вважається поданою особисто. В той же час суд враховує те, що вчинений на позовній заяві підпис візуально є ідентичним підпису Аврамича Андрія Станіславовича, який не виступає представником позивача, за відсутності повноважень.

Про те, що такий підпис є підписом саме ОСОБА_2 свідчать заяви, що додані до матеріалів позову (запит від 18.01.2020 і звернення від 04.01.2019) та інші подані до Вінницького окружного адміністративного суду заяви у кількості 5 шт. від імені Аврамича Андрія Станіславовича, як представника ОСОБА_1 за довіреністю, відомості про які наявні у Комп`ютерній програмі "Діловодство спеціалізованого суду".

З огляду на наведене вище, для встановлення дійсності звернення позивача до суду з даною позовною заявою слід зобов`язати позивача надати належним чином засвідчену копію його паспорта громадянина України.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 160 КАС України, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене вважаю, що дану заяву необхідно залишити без руху, надавши особі, яка її подала, строк для усунення недоліків шляхом:

- зазначення щодо відповідача 1 - ідентифікаційного коду юридичної особи, відомі номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти;

- уточнення складу відповідачів у відповідності до заявлених позовних вимог із зазначенням повного найменування юридичної особи, її ідентифікаційний код, відомі номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти;

- надання до суду засвідчених копій документів, що долучені до матеріалів позовної заяви в трьох примірниках (для суду та для направлення відповідачам);

- надання до суду доказів сплати судового збору в розмірі 2977,20 грн за реквізитами для сплати судового збору: отримувач коштів: ГУК у Він, обл./м.Вінниця/22030101, , Банк одержувач: Казначейство України (ЕАП), р/р UA4002856, призначення платежу: судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Вінницький окружний адміністративний суд., або інші надати документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону;

- подання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та доказів поважності причин його пропуску та/або надання доказів того, що строк звернення до суду не пропущено;

- надання до суду належним чином засвідчену копію паспорта громадянина України ОСОБА_1 .

Керуючись ст. 169 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Пенсійного фонду України; Управління соціального захисту населення про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії, залишити без руху.

2. Запропонувати позивачу у 10-денний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали суду.

3. Дану ухвалу направити позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ч. 3 ст. 293 КАС України, заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Дмитришена Руслана Миколаївна