Справа № 127/11757/22
Суддя: Воробйов В. В.
Дата ухвалення: 2022-06-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/127/115/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 червня 2022 року м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Воробйов В.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ДОП відділення поліції №1 ВРУП ГУНП у Вінницькій області Олійник Ганни Іванівни про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, -

В С Т А Н О В И В:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшли матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ДОП відділення поліції №1 ВРУП ГУНП у Вінницькій області Олійник Ганни Іванівни про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності.

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 08.06.2022 року матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ДОП відділення поліції №1 ВРУП ГУНП у Вінницькій області Олійник Ганни Іванівни про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності були залишені без руху та надано строк для усунення недоліків даної заяви - не більше ніж п`ять днів з дня отримання ухвали.

Позовна заява була подана з порушенням вимог КАС України, а саме позивач при звернені до суду з цим позовом, не надав суду доказів про сплату судового збору, при цьому позивач посилається на п. 13 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Посилання позивача на п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» щодо звільнення від сплати судового збору є безпідставним, оскільки справа (предметом спору якої є оскарження постанови про адміністративне стягнення), не пов`язана з порушенням прав позивача, передбачених Законом України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Стаття 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» передбачає, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону, серед яких немає права на звернення до суду зі звільненням від сплати судового збору з вимогами, подібними до тих, з якими позивач звернувся у цій справі.

Аналогічного висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 19.10.2020 р. (справа № 240/934/20).

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 3 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством, справляється судовий збір.

В той же час, відповідно до статті 288 КУпАП особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита.

Питання застосування наведених вище норм закону стало предметом дослідження Великої Палати Верховного Суду, яка у постанові від 18 березня 2020 року у справі №543/775/17 дійшла висновку про те що: «за системного, цільового та граматичного тлумачення до наведеного законодавчого регулювання відносин, пов`язаних зі сплатою судового збору, Велика Палата Верховного Суду в контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права зазначає, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 25 Закону №3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають».

Частиною п`ятою статті 242 КАС України визначено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Як вбачається з позовної заяви, позивачем при зверненні до суду заявлено вимогу про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, тобто вимогу немайнового характеру, з яких, відповідно до зазначених вище висновків, необхідно сплатити судовий збір.

Згідно з частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 2 пункту 1 частини третьої статті 4 Закону №3674-VІ за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, сплачується судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на час звернення позивача до суду складає 908,00 грн.

В той же час, частиною п`ятою статті 4 Закону № 3674 передбачено, що розмір судового збору, який підлягає стягненню у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на даний час складає 496,20 грн.

При цьому, у вищевказаній постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі №543/775/17 висловлено правовий висновок про те, що «З огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб».

Як уже зазначалося, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду (ч. 5 ст. 242 КАС).

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 01 січня 2022 року складає 2481,00 грн.

Таким чином, за вимогу про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності слід сплатити 496,20 грн.

Разом з тим, позивачем ОСОБА_1 подав заяву про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, або зменшення його розміру, чи звільнення від його сплати, у зв`язку з лікуванням рецидиву хвороби, отриманої під час безпосередньої участі в антитерористичній операції у 2017-2018 роках.

Згідно із п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

З огляду на зазначене, позивачем не надано суду доказів щодо його розміру річного доходу. Така підстава, як хвороба, не передбачена законодавством, а тому відсутні підстави для відстрочення або розстрочення позивачеві сплати судового збору.

Враховуючи наведене вище, за подання позовної заяви позивачу слід сплатити судовий збір в розмірі 496,20 грн. за реквізитами: «Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050)», Отримувач: ГУК у Він.обл./м.Вінниця/22030101, Код отримувача (ЄДРПОУ): 37979858, Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), Код банку Отримувача (МФО): 899998, Номер рахунку: UA0002856, Код кваліфікації доходів бюджету: 22030101 (для сплати судового збору за розгляд справ до Вінницького міського суду Вінницької області).

Також, із позовної заяви вбачається, що позивач звернувся з позовом до ДОП відділення поліції №1 ВРУП ГУНП у Вінницькій області Олійник Ганни Іванівни про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності.

Однак, у постановах Верховного Суду від 17.09.2020 року у справі №742/2298/17 та від 26.12.2019 року у справі за №724/716/16-а, Верховний Суд виклав правовий висновок про те, що у справах про оскарження постанов про адміністративне правопорушення належним відповідачем у таких справах є саме орган, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

При цьому, суд звертає увагу на те, що органом Національної поліції, у даній справі, є ГУНП у Вінницькій області, від імені якого виступає ДОП відділення поліції №1 ВРУП ГУНП у Вінницькій області Олійник Г.І., яка уповноважена накладати адміністративні стягнення та розглядати справи про адміністративні правопорушення.

Натомість, позивачем в якості відповідача у позовній заяві визначено поліцейського, а не Головне управління Національної поліції у Вінницькій області.

Враховуючи вище викладене, суд вважає за необхідне звернути увагу позивача на необхідність визначення відповідача виходячи з характеру правовідносин та позовних вимог.

Крім того, дана позовна заява не відповідає вимогам ст. 160 КАС України, а саме:

- у позовній заяві відсутнє власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;

- позовна заява не містить зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

За змістом ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Так, відповідно ч. 2 ст. 286 КАС України, позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови) (оспорювана постанова винесена - 09.01.2021 року, отримана позивачем - 08.11.2021 року, а звернувся він в суд з позовом лише 08.11.2021 року).

Згідно з ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнанні судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Разом з тим, в порушення ч. 6 ст. 161 КАС України позивач в заяві про поновлення строку не вказав поважних причин пропуску строку і підстав для його поновлення, а також не зазначив доказів на їх підтвердження.

При цьому, ОСОБА_1 не було дотримано вимоги ч. 1 ст. 161 КАС України, згідно якої до позовної заяви додаються копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Слід відзначити, що позивач при зверненні до суду з даним позовом керується нормами статтей ЦК України, ГПК України та КК України.

Копія ухвали суду від 08.06.2022 року про залишення матеріалів позовної заяви без руху позивач отримав наручно в суді 08.06.2022 року, що підтверджується розпискою про отримання ухвали суду.

На виконання вимог вказаної вище ухвали суду, 13.06.2022 року до суду від позивача надішли заяви про: виклик свідка; поновлення строків позову (поворно); покладення на відпвідача сплату судового збору; усунення недоліків (не підписану), в якій вказано, що: він клопоче про заміну первісного відповідача на належного ГУНП у Вінницькій області; ним не подано іншого позову до цього самого відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав, а також що ним не надаються копії документів до позовної заяви за власних міркувань. Також позивачем подано клопотання про доручення доказів (докази лише в одному примірнику).

Однак, дослідивши вказані заяви, клопотання про долучення доказів, суд встановив, що недоліки заявником в повному обсязі усунуті не були.

Так, позивачем ОСОБА_1 до позовної заяви не додано документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Щодо клопотання ОСОБА_1 , викладеного в заяві про усунення недоліків позовної заяви, про заміну первісного відповідача на належного відповідача ГУНП у Вінницькій області, то воно подане з порушенням ч. 5 ст. 161 КАС України.

Вимоги до змісту клопотання міститься в ст.ст. 166, 167 КАС України.

Разом з тим, у разі зміни відповіда, позивачу необхідно викласти позовну заяву в новій редакції, зазначивши повне ім`я чи найменування відповідача, адресу, тощо та надати її суду відповідно до кількості учасників процесу.

Крім того, позивачем ОСОБА_1 не обґрунтовано в повному обсязі поважність причин для поновлення строку звернення до суду (у заяві позивач зазначає, що отримав постанову 08.11.2021 року, а вперше звернувся до суду з позовом 16.11.2021 року, ухвалою суду від 03.05.2022 року позовну заяву повернуто, копію вказаної ухвали отримав 05.06.2022 року (проте доказів вказаним обставинам суду не зазначено) повторно позовна заява у справі №127/11757/22 подана була 07.06.2022 року, тобто вже з пропуском строку). Інших підстав для поновлення строку позивачем не вказано.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Таким чином, приймаючи до уваги наведене вище вважаю, що у відповідності до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України позивач не усунув недоліки, тому позовну заяву слід повернути позивачеві.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 169, 248, 256 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ДОП відділення поліції №1 ВРУП ГУНП у Вінницькій області Олійник Ганни Іванівни про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності - повернути позивачеві.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: