Справа № 826/12016/18
Суддя: Бужак Наталія Петрівна
Дата ухвалення: 2022-06-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 червня 2022 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача: Бужак Н. П.

Суддів: Костюк Л.О., Кобаля М.І.

За участю секретаря: Шевченко Е.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві (без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу) апеляційну скаргу Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району міста Києва на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 30 листопада 2021 року, суддя Амельохін В.В, у справі за адміністративним позовом Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м Києва» до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправними та скасування припису від 06.07.2018 та постанови від 17.07.2018,-

У С Т А Н О В И Л А:

Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району міста Києва звернулось до Окружного адміністративного суду м. Києва з адміністративним позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 06.07.2018, складений Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації);

- визнати протиправним та скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 17.07.2018 №29/18/073-6660, винесену Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Відповідно до ухвали Окружного адміністративного суду м. Києва від 01.08.2018 розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 30 листопада 2021 року адміністративний позов залишено без задоволення.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району міста Києва звернулось з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

Відповідно до ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 27 квітня 2022 призначено розгляд апеляційної скарги у відкритому судовому засіданні та витребувано від Департаменту з питань ДАБК міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) докази направлення на адресу КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» направлення на проведення планового позапланового заходу від 06.07.2018 № б/н та підставі якого було проведено перевірку.

Провадження у справі відповідно до зазначеної ухвали зупинено.

Ухвалою колегії суддів Шостого апеляційного адміністративного суду від 21.06.2022 поновлено провадження у справі, оскільки до суду надійшли витребувані докази, а отже відпала необхідність у зупиненні провадження у справі.

Згідно з частиною 2 статті 313 КАС України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Оскільки учасники справи в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлені у встановленому законом порядку, відповідно до частини 4 статті 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось.

Перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом першої інстанції встановлено, що відповідно до направлень від 11.04.2018 №б/н та від 06.07.2018 №б/н для проведення планового (позапланового) заходу відповідачем здійснено проведення позапланової перевірки дотримання суб`єктами містобудування ОСОБА_1 , ОСОБА_1 , ТОВ «Арх-Юст-Проект», КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва», ПАТ «Трест «Київміськбуд-3» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 » за результатами якої 06.07.2018 складено акт.

За результатами перевірки встановлено, що Департаментом зареєстровано подане замовниками будівництва ОСОБА_1 , ОСОБА_1 , КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1): «Реконструкція квартири Реконструкція квартири АДРЕСА_1 » від 06.03.2018 за №КВ39.

ОСОБА_2 надано ордер на жиле приміщення від 19.12.2013 серії Б №018664 на право зайняття жилого приміщення жилою площею 16 кв.м. у комунальній квартирі АДРЕСА_2 .

ОСОБА_3 надано ордер на жиле приміщення від 19.12.2013 серії Б №018665 на право зайняття жилого приміщення жилою площею 12,60кв.м. у комунальній квартирі АДРЕСА_2 .

Замовниками будівництва, а саме ОСОБА_1 , ОСОБА_1 , КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» документів, що підтверджуюють право власності на нерухоме майно, а саме квартиру АДРЕСА_1 , у тому числі площею 102,6кв.м., надано не було, відомості у Державному реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо квартири АДРЕСА_1 у тому числі площею 102,6кв.м. не подано.

Оскільки ОСОБА_1 , ОСОБА_1 , КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» не мають у власності квартиру АДРЕСА_1 , вони не можуть бути замовниками будівництва.

В ході перевірки було встановлено, що замовниками будівництва у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) від 06.03.2018 №КВ 39 наведено дані:

- проектна документація «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 » розроблена ФОП ОСОБА_4 , яка затверджена наказом КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» від 04.01.2018 №Н-13 та листом ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , від 23.11.2017;

- авторський нагляд здійснює ОСОБА_4 ;

- генеральний підрядник ПАТ «Київміськбуд-3».

Листом від 06.06.2018 №3/31-2 ПАТ «Київміськбуд-3» повідомило, що договори на виконання будівельних робіт на об`єкті не укладало, будівельні роботи на вказаному об`єкті не виконувало.

Листом від 01.07.2018 ОСОБА_4 повідомила, що договори на розробку проектної документації «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 » та здійснення авторського нагляду на вказаному об`єкті не укладала.

Таким чином, замовниками будівництва ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» наведено недостовірну дані у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1): «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 » від 06.03.2018 №КВ 39 у частині: розроблення проектної документації; інформації про генерального підрядника; відповідальної особи за здійснення авторського нагляду; затвердження проектної документації; основних показників об`єкта будівництва (за наявності).

На підставі виявлених порушень відповідачем комунальному підприємству було винесено 06.07.2018 припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким у термін до 06.08.2018 необхідно усунути виявлені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності у відповідності до вимог законодавства.

17 липня 2018 року відповідачем прийнято постанову №29/18/073-6660 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п. 2 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у розмірі 66 276,00грн.

Не погоджуючись з рішенням про накладення штрафу та винесення припису, КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» звернулась до суду з адміністративним позовом.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлює Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Таким органом є Державна архітектурно-будівельна інспекція України, яка, як вбачається з Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого Указом Президента України від 08.04.2011 № 439/2011, окрім іншого, реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, безпосередньо та через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі або міжрегіональні (повноваження яких поширюються на декілька регіонів) територіальні органи (п. п. 3, 6 зазначеного Положення).

Згідно п. 8 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом, зокрема, здійснення державного архітектурно-будівельного контролю щодо об`єктів, розташованих в межах та за межами населених пунктів, на території кількох адміністративно-територіальних одиниць, зазначених у пункті 7 частини першої цієї статті.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553.

Відповідно до п. 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пунктом 7 Порядку визначено, що здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, перевірка необхідності проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції. Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб`єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль (п.16, п.18 Порядку №553).

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис). Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в інспекції, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку. Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідної інспекції або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України (п. 17, п. 19, п. 20 Порядку №553).

Відповідно до п. 21 Порядку, якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: виконання будівельних робіт без повідомлення про початок їх виконання, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинене щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), - у розмірі тридцяти шести прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

У позовній заяві позивач зазначив, що довіреність від 19.09.2017 №38-4523/03, яка була виписана КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» на ОСОБА_6, уповноважувала останню лише представляти інтереси підприємства в органах державної влади, місцевого самоврядування, підприємствах, установах, організаціях, в тому числі подавати, одержувати всі документи та виконувати інші передбачені законом дії, пов`язані з введенням в експлуатацію квартири АДРЕСА_1 після проведеної реконструкції. Окрім того, ОСОБА_6 не є правником КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва», а тому не уповноважена бути представником підприємства.

Відповідно до частин 2, 3 статті 244 Цивільного кодексу України представництво за довіреністю може грунтуватися на акті органу юридичної особи.

Довіреністю є письмовий документ, що видається однією особою іншій особі для представництва перед третіми особами. Довіреність на вчинення правочину представником може бути надана особою, яку представляють (довірителем), безпосередньо третій особі.

За змістом статті 246 ЦК України довіреність від імені юридичної особи видається її органом або іншою особою, уповноваженою на це її установчими документами.

Як убачається із Довіреності від 19.09.2017 №74 (вих. №38-4523/03), вона видана в.о. обов`язки директора І. Смаровоз на громадянку ОСОБА_6 представляти інтереси Підприємства в органах державної влади, місцевого самоврядування, підприємствах., установах, організаціях, в тому числі подавати, одержувати всі документи та виконувати інші передбачені законом дії, пов`язані з введенням в експлуатацію квартири АДРЕСА_1 після проведеної реконструкції. Повноваження цієї довіреності не можуть бути передоручені іншим особам. Довіреність дійсна до повного завершення комплексу робіт по вводу в експлуатацію квартири АДРЕСА_1 після проведеної реконструкції.

У подальшому, ОСОБА_6 по вказаній довіреності було отримано направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 11.04.2018, підписано акт перевірки «з актом ознайомлена, від отримання відмовилась» та припис (від підписання припису відмовилась», у зв`язку із чим вказані документи були направлені на адресу позивача поштою.

Щодо правомочності Довіреності від 19.09.2017 №74, то суд правильно не надавав їй правової оцінки з огляду на те, що у даній справі вона не є предметом спору.

Із протоколу про правопорушенн у сфері містобудівної діяльності від 06.07.2018 убачається, що уповноважена особа ОСОБА_6 відмовилась від отримання протоколу, про що вчинено запис у самому протоколі особою, що його складала та зазначено, що протокол направлено поштою.

Факт направлення акта перевірки, припису, протоколу про правопорушення позивачу підтверджується листом від 06.07.2018 та рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення 11.07.2018.

Окрім того, постанова від 17.07.2018 також була вручена позивачу (а.с.119).

Із листа ОСОБА_4 від 10.07.2018 (а.с.121) убачається, що нею розроблено проект «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 » на підставі листа замовника від 23.11.2017.

Повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 02.03.2018 було подано до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва, замовники ОСОБА_2 , ОСОБА_1 та КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва». Зазначене повідомлення підписано усіма трьома замовниками. Від імені позивача підпис вчинено ОСОБА_7 .

Щодо доводів апеляційної скарги про те, що відповідачем було порушено порядок проведення перевірки, зокрема проведення перевірки в присутності уповноваженої керівником особи, а не особи, яка б уповновноваженої особи суб`єкта господарювання ОСОБА_6 .

Колегія суддів з огляду на довіреність, що видана на ім`я ОСОБА_6 , зазначає, що остання уповноважена виконуючим обов`язки директора підприємства Смаровоз І.О. представляти інтереси в органах державної влади, органах місцевого самоврядування, підприємствах, установах, у т.ч. подавати, одержувати документи та виконувати інші передбачені законом дії, пов`язані з введенням в експлуатацію квартири АДРЕСА_1 .

Як встановлено колегією суддів, відповідач листом від 16.05.2018 повідомив Керуючу компанію про перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 та запросив прибути до Департаменту з необхідними документами для проведення перевірки.

Під час проведення перевірки посадовою особою Департаменту згідно з вимогами п.7 Порядку №553, замовникам будівництва ОСОБА_5 , ОСОБА_1 та уповноваженій особі Керуючої компанії ОСОБА_6 було пред`явлено службове посідчення та надано копію відповідного направлення для проведення позапланової перевірки, про що свідчить підпис останніх у даному направленні.

Отже, Департаментом проведено перевірку у присутності суб`єктів містобудування та їх уповноважених осіб, що свідчить про дотримання вимог Порядку №533.

За змістом абзацу 11 пункту 7 Порядку №553 під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію посвідчення для проведення такої перевірки.

Чинним законодавством у сфері містобудівної діяльності не передбачено обов`язку контролюючого органу попередньо повідомляти суб`єкта містобудування про проведення позапланового заходу, як обов`язкову передумову можливості її проведення. Така умова є обов`язковою лише для проведення планових перевірок.

Згідно з приписами п. 7 Порядку №553 не вимагається від органу державного архітектурно-будівельного контролю фіксувати вручення суб`єкту містобудуванн направлення на проведення планового (позапланового) заходу, вимагається лише надати відповідну копію направлення.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку про відсутність протиправних дій з боку відповідача під час проведення позапланової перевірки позивача, а тому як припис, так і постанова про накладення штрафу є законними , прийняті з дотримання вимог чинного законодавства.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції є законним, підстави для його скасування відсутні, так як суд, всебічно перевіривши обставини справи, вирішив спір у відповідності з нормами матеріального та процесуального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин. Доказів, які б свідчили про порушення судом першої інстанції норм матеріального чи процесуального права, які є підставою для скасування по суті правльного судового рішення, судом апеляційної інстанції під час апеляційного розгляду не встановлено.

При цьому судовою колегією враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому не можуть бути підставою для скасування рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 30 листопада 2021 року.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції є законним, підстави для його скасування відсутні, оскільки суд всебічно перевіривши обставини справи, вирішив спір у відповідності з нормами матеріального та процесуального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин.

Керуючись ст. ст. 229, 241, 242, 243, 308, 310, 313, 315, 316, 321, 322, 325, КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 30 листопада 2021 року - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду в порядку та строки, визначені ст. 328, 329 КАС України.

Суддя-доповідач: Бужак Н.П.

Судді: Костюк Л.О.

Кобаль М.І.

Постанову виготовлено: 21 червня 2022 року.