Справа № 420/7297/22
Суддя: Глуханчук О.В.
Дата ухвалення: 2022-06-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/7297/22
УХВАЛА

21 червня 2022 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Глуханчук О.В.,

розглянувши матеріали:

за позовною заявою Військової частини НОМЕР_1 (НОМЕР_2) (АДРЕСА_1)

до ОСОБА_1 (АДРЕСА_1)

про відшкодування шкоди, завданої державі,

ВСТАНОВИВ:

24 травня 2022 року до суду надійшов адміністративний позов Військової частини НОМЕР_1 (НОМЕР_2) до ОСОБА_1 , у якому позивач просить суд:

визнати протиправними дії ОСОБА_1 щодо завдання збитків державі, в особі військової частини НОМЕР_1, під час проходження військової служби в частині нанесення шкоди по службі ракетно-артилерійського озброєння на загальну суму 56346, 22 грн.;

стягнути з ОСОБА_1 на користь військової частини НОМЕР_1 завдану шкоду в розмірі 56346, 22 грн. по службі ракетно-артилерійського озброєння, яка встановлена службовим розслідуванням, за результатом якого видано наказ командира військової частини НОМЕР_1 від 10.07.2016 року №1665.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу, а згідно з п. 5 ч. 1 ст. 171 КАС України, чи подано позов у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Ухвалою суду від 30 травня 2022 року відмовлено у задоволенні клопотання військової частини НОМЕР_1 (НОМЕР_2) про поновлення пропущеного строку звернення до суду. Адміністративний позов Військової частини НОМЕР_1 (НОМЕР_2) залишено без руху та роз`яснено позивачу що виявлені недоліки мають бути усунені шляхом: звернення до суду із заявою про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, з вказівкою інших поважних причин його пропуску; надання виправленої позовної заяви (із зазначенням відомостей, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України щодо відповідача (місце реєстрації проживання, номер і серія паспорта, дата народження, тощо) з доказами її надіслання відповідачу.

Для усунення вказаних недоліків позивачу було надано 10-денний строк з дня отримання копії ухвали.

14 червня 2022 року через канцелярію суду від військової частини НОМЕР_1 (НОМЕР_2) надійшов уточнений позов, у якому надані відомості щодо дати народження відповідача та повідомлено, що інформація про місце реєстрації проживання, номер і серію паспорта відповідача відсутні.

Разом із уточненим позовом представником позивача надано заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду з даним позовом, яка обґрунтована неналежним виконанням попередніми начальниками юридичної служби військової частини своїх функціональних обов`язків.

Також позивач вказує, що особовий склад та представники юридичної служби військової частини НОМЕР_1 постійно залучалися для здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації в Донецькій та Луганській областях, внаслідок чого не було із об`єктивних причин можливості належним чином організовувати позовну роботу в інтересах військової частини НОМЕР_1 у строки, визначені КАС України, перебуваючи не у пункті постійної дислокації частини, без можливості доступу до всіх необхідних документів, які б потрібні були для обґрунтування позовних вимог.

Розглянувши заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду, суд дійшов наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

У відповідності з ч. 2, ч. 3 ст. 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ст.12 Закону України "Про матеріальну відповідальність військовослужбовців та прирівняних до них осіб за шкоду, завдану державі" у разі звільнення особи, притягнутої до матеріальної відповідальності, зі служби або у разі, якщо рішення про притягнення до матеріальної відповідальності особи не прийнято до її звільнення зі служби, відшкодування завданої шкоди здійснюється в судовому порядку в разі відмови особи від її добровільного відшкодування або в іншому встановленому законом порядку.

Відповідно до вимог ст. 4 Закону України "Про матеріальну відповідальність військовослужбовців та прирівняних до них осіб за шкоду, завдану державі", особа може бути притягнута до матеріальної відповідальності протягом трьох років з дня виявлення завданої шкоди.

З аналізу вказаних норм слідує, що особа притягується до матеріальної відповідальності протягом трьох років з дня виявлення завданої шкоди.

Тобто, зазначеними вище положеннями встановлено строк, протягом якого винна особа може бути притягнута до матеріальної відповідальності, а не строк, протягом якого особа може звернутися до суду про стягнення матеріальної шкоди, що є різними поняттями та регулюється різними нормами матеріального та процесуального права відповідно.

До таких висновків дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в постанові від 28 січня 2021 року у справі №140/6315/20.

Верховний суд у цій справі за аналогічним позовом вважав безпідставними доводи позивача (військова частина), що до спірних правовідносин в частині визначення строку звернення до суду з позовом належить застосовувати Положення №243/95-ВР, оскільки зазначене Положення №243/95-ВР не містить зазначених строків.

Верховний суд вважав правильним висновок судів про те, що до спірних правовідносин підлягають застосуванню строки звернення до суду з позовом, передбачені КАС України.

Аналогічний висновок зроблено Верховним Судом у постанові (пункт 33) від 6 грудня 2019 року (справа №825/1463/16), а також у постановах від 26 січня 2021 року у справі №620/1720/20, від 31 березня 2021 року у справі №620/3857/19, від 24 червня 2021 року у справі № 420/4099/20.

Таким чином, до спірних правовідносин належить застосовувати тримісячний строк звернення до суду з позовом, передбачений частиною другою статті 122 КАС України, оскільки у цьому спорі з позовом до суду звернувся саме суб`єкт владних повноважень.

Як зазначено у позовній заяві, ОСОБА_1 (далі Відповідач) проходив військову службу у військовій частині НОМЕР_1.

Під час проходження військової служби відповідач завдав державі в особі військової частини НОМЕР_1 майнову шкоду в розмірі 56 346 грн. 22 коп. (п`ятдесят шість тисяч триста сорок шість гривень 22 коп.) по службі ракетно-артилерійського озброєння. Даний факт було встановлено службовим розслідуванням, за результатом якого видано наказ командира військової частини НОМЕР_1 від 10.07.2016 року №1665.

Факт завданої майнової шкоди Відповідачем під час проходження військової служби підтверджується наступними доказами: копія Книги грошових стягнень і нарахувань військової частини НОМЕР_1 Інв. № 126 від 10.04.2016 року; копія Книги грошових стягнень і нарахувань військової частини НОМЕР_1 Інв. № 390 від 03.02.2017 року; копія Книги грошових стягнень і нарахувань військової частини НОМЕР_1 Інв. № 1073/п від 24.12.2020 року.

Тобто, про факт завдання майнової шкоди позивачу було відомо ще з квітня-липня 2016 року.

Натомість, із позовом про відшкодування шкоди, завданої державі, позивач звернувся до суду лише у травні 2022 року, тобто з пропуском строку звернення до суду, передбаченого частиною другою статті 122 КАС України (тримісячний строк, який обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог).

Що стосується наведених позивачем доводів, як підстав для визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду, суд зазначає таке.

Доводи позивача про неналежне виконанням попередніми начальниками юридичної служби військової частини своїх функціональних обов`язків суд до уваги не бере, оскільки це не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Також суд не бере до уваги доводи позивача стосовно того, що представники юридичної служби військової частини не перебували у пункті постійної дислокації частини, оскільки доказів на підтвердження вказаної обставини позивач суду не надав.

Крім того, факт пропущення військовою частиною строку звернення до суду з позовами про відшкодування шкоди, завданої державі, встановлено у наказі командира військової частини НОМЕР_1 (з основної діяльності) від 29.05.2021 року №1092 «Про результати службового розслідування», наданому позивачем до матеріалів позовної заяви.

З даного наказу вбачається, що позови до суду не подавалися вчасно через неналежну організацію позовної роботи колишніми помічниками командира бригади з правової роботи - начальниками юридичних груп (служб). Поважні причини для поновлення строків позовної давності відсутні, оскільки неналежне виконання обов`язків колишніми помічниками командира бригади з правової роботи - начальниками юридичних груп (служб) та відсутність первинних документів у військовій частині, не є поважною причиною для поновлення строків позовної давності.

Як вказано у цьому ж наказі, подальше подання позовів в інтересах військової частини НОМЕР_1 до боржників, визначених в додатку 1 є недоцільним, та призведе до надмірних витрат на сплату судового збору.

Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно з ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Однак, позивач у поданій заяві не вказав на інші поважні підстави для поновлення строку звернення до суду.

Суд зазначає, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

У рішенні ЄСПЛ від 03 квітня 2008 року у справі "Пономарьов проти України" зазначено, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є обмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави.

За висновком ЄСПЛ, викладеним в його рішенні від 18 жовтня 2005 року у справі "МШ "Голуб" проти України", право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним; воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги, оскільки за своєю природою це право вимагає регулювання з боку держави, яка щодо цього користується певними межами самостійного оцінювання.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (п. 33 рішення від 21 грудня 2010 року у справі "Перетяка та Шереметьєв проти України").

Отже, за практикою ЄСПЛ застосування судами наслідків пропущення строків звернення до суду не є порушенням права на доступ до суду.

Вказана правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 20.06.2019 року по справі №9901/82/19.

Зважаючи на викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для поновлення позивачу строку звернення до суду з огляду на відсутність поважних причин його пропуску.

Як передбачено ч. 2 ст. 123 КАС України, якщо заяву (про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду) не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до п. 9 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

На підставі викладеного, керуючись ч.2 ст.123, п.9 ч.4 ст.169, ст.ст.248, 256, 293 КАС України,

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними причини пропуску Військовою частиною НОМЕР_1 (НОМЕР_2) строку звернення до суду з даним позовом.

У задоволенні клопотання Військової частини НОМЕР_1 (НОМЕР_2) про поновлення пропущеного строку звернення до суду - відмовити.

Адміністративний позов Військової частини НОМЕР_1 (НОМЕР_2) до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої державі, - повернути позивачеві.

Роз`яснити позивачеві, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Копію ухвали разом із позовною заявою й усіма доданими до неї матеріалами надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до П`ятого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя О.В. Глуханчук