Справа № 460/5027/21
Суддя: Кушнерик Мар’ян Петрович
Дата ухвалення: 2022-06-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 червня 2022 рокуЛьвівСправа № 460/5027/21 пров. № А/857/22343/21

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді Кушнерика М.П.

суддів Курильця А.Р., Мікули О.І.

розглянувши в порядку письмового провадження у місті Львові апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю "Агрохолдинг "Зоря" на рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 15 вересня 2021 року, прийняте суддею Дудар О.М. в м.Рівне за правилами спрощеного позовного провадження, у справі № 460/5027/21 за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області до товариства з обмеженою відповідальністю "Агрохолдинг "Зоря" про застосування заходів реагування, -

встановив:

в травні 2021 року, Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області звернулося до суду з позовом, в якому просить застосувати заходи реагування шляхом повного зупинення роботи шляхом опечатування вхідних дверей та відключення від системи електрозабезпечення, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, будівель товариства з обмеженою відповідальністю "Агрохолдинг "Зоря", а саме: адміністративної будівлі, що розташована за адресою: 35314, Рівненська область, Рівненський район, с.Зоря, пл.Володимира Плютинського, буд.2; будівель елеватора, що розташовані за адресою: 35314, Рівненська область, Рівненський район, с.Зоря, вул.Промислова, буд.3; будівель ферми, що розташовані за адресою: 35314, Рівненська область, Рівненський район, с.Диків, вул.Шевченка, буд.40.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що виявлені під час проведення позапланового заходу порушення законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки відповідачем не усунуто, що створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 15 вересня 2021 року в позов задоволено.

Застосовано заходи реагування у вигляді повного зупинення роботи будівель товариства з обмеженою відповідальністю "Агрохолдинг "Зоря" шляхом опечатування вхідних дверей приміщень та відключення від системи електрозабезпечення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а саме: адміністративної будівлі (розташована за адресою: 35314, Рівненська область, Рівненський район, с.Зоря, пл.Володимира Плютинського, буд.2), будівель елеватора (розташовані за адресою: 35314, Рівненська область, Рівненський район, с.Зоря, вул.Промислова, буд.3), будівель ферми (розташовані за адресою: 35314, Рівненська область, Рівненський район, с.Диків, вул.Шевченка, буд.40).

Не погодившись із зазначеним судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу. Вважає, що судом першої інстанції ухвалено рішення з неповним з`ясуванням обставин справи, а також порушено норми матеріального права.

Апеляційні вимоги обгрунтовані тим, що позивачем не надано доказів підтвердження наявності загрози життю та/або здоров`ю людей, а позовна заява містить лише оціночне судження щодо її наявності.

Заходи реагування, які вказані позивачем та застосовані судом першої інстанції є неспівмірними з можливими наслідками їх незастосування та можуть нанести значні збитки відповідачу.

Спірні будівлі використовуються товариством у господарській діяльності, а опечатування вхідних дверей та відключення від системи електрозабезпечення фактично паралізує діяльність товариства та може потягнути за собою нанесення значних збитків їм, як і до загибелі тварин, а в адмінбудівлі перебувають робочі місця працівників товариства.

Просить скасувати рішення суду та ухвалити нове, яким в задоволенні позову відмовити.

Позивачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якій апеляційну скаргу просить залишити без задоволення, а рішення суду залишити без змін. Поряд з цим зазначає, що доводи апеляційної скарги є необґрунтованими, а судом першої інстанції повно та об`єктивно з`ясовано всі обставини справи.

Оскільки апеляційну скаргу подано на рішення суду першої інстанції, ухвалене в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, приходить до наступного.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Судом встановлено, що наказом Рівненського міськрайонного управління Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненської області від 29.03.2021 № 14 "Про проведення планових перевірок" організовано проведення планових перевірок додержання (виконання) вимог законодавства з питань пожежної та техногенної безпеки об`єктів, розташованих на території м.Рівне та Рівненського району згідно з переліком.

Згідно з графіком проведення позапланових перевірок додержання (виконання) вимог законодавства з питань пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту суб`єктів (об`єктів) господарювання (додаток до наказу 29.03.2021 № 14), відповідно до повідомлення про проведення планового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю) від 23.03.2021 № 03/400, на підставі посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) від 29.03.2021 № 18 у період з 05.04.2021 по 16.04.2021 працівником управління Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненської області проведено планову перевірку території, будівель та приміщень ТОВ "Агрохолдинг "Зоря", а саме: адміністративної будівлі (за адресою: 35314, Рівненська область, Рівненський район, с.Зоря, пл.Володимира Плютинського, буд.2); будівель елеватора (за адресою: 35314, Рівненська область, Рівненський район, с.Зоря, вул.Промислова, буд.3); будівель ферми (за адресою: 35314, Рівненська область, Рівненський район, с.Диків, вул.Шевченка, буд.40).

Повідомлення про проведення планового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю) від 23.03.2021 № 03/400 та посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) від 29.03.2021 № 18 вручено директору ТОВ "Агрохолдинг "Зоря" відповідно 24.03.2021 та 05.04.2021, що стверджується його підписами.

За наслідками проведеного зазначеного планового заходу державного нагляду (контролю) складено акт від 16.04.2021 № 41 (далі - Акт № 41), у якому зафіксовано виявлені порушення, а саме:

Адміністративна будівля:

Приміщення не обладнано автоматичною пожежною сигналізацією та системою оповіщення про пожежу (п.1.2 гл.1 розд.V "Правил пожежної безпеки в Україні"), що збільшує час від початку виявлення пожежі до повідомлення пожежно-рятувальної служби. У приміщенні котельні не проведено очищення димоходу від сажі з відміткою у відповідному журналі (п.2.5 гл.2 розд.IV "Правил пожежної безпеки в Україні"), що може призвести до загоряння сажі в димарі та розповсюдження горіння по будівлі. У приміщенні котельні допускаються до роботи особи, які не пройшли навчання з пожежно-технічного мінімуму та не отримали відповідних кваліфікаційних посвідчень (п.2.17 гл.2 розд.IV "Правил пожежної безпеки в Україні"), що не забезпечує обізнаності осіб при використанні приладу опалення, а також проведення організаційних заходів з метою запобігання виникнення пожеж та інших надзвичайних ситуацій. Допускається зниження класу вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах (двері які розділяють котельню від інших приміщень не виконано протипожежними) (абз. 2 п.2.3 гл.2 розд.III "Правил пожежної безпеки в Україні"), що у разі виникнення пожежі в приміщені котельні пришвидшить процес горіння та розповсюдження продуктів горіння по будівлі. Посадова особа відповідальна за пожежну безпеку на об`єкті не пройшла навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки у порядку, встановленому законодавством, (п.16 розд.II "Правил пожежної безпеки в Україні"), що не забезпечує обізнаності відповідальної особи та працівників щодо дій у випадку пожежі, а також проведення організаційних заходів з питань пожежної безпеки. Приміщення не дозабезпечено первинними засобами пожежогасіння згідно з нормами належності (п.п.3.6, 3.9 гл.3 розд.V "Правил пожежної безпеки в Україні"), що робить неможливим своєчасну локалізацію та ліквідацію пожежі на початкових стадіях. Не проведено технічне обслуговування вогнегасників на спеціалізованому пункті (п.3.17 гл.3 розд.V "Правил пожежної безпеки в Україні"), що не забезпечує утримання в постійній готовності до використання вогнегасників.

Елеватор:

Будинки, приміщення та споруди не обладнано системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту" (п.1.2. гл.1 розд.V "Правил пожежної безпеки в Україні"), що збільшує час від початку виявлення пожежі до повідомлення пожежно-рятувальної служби. Дерев`яні елементи горищних покриттів будівель не оброблені засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності (абз.1 п.2.5 гл.2, розд.III "Правил пожежної безпеки в Україні"), що пришвидшить процес горіння та розповсюдження продуктів горіння по будівлі. В приміщені прохідної та лабораторії не проведено очищення димоходів від сажі з відміткою у відповідному журналі (п.2.5 гл.2 розділу IV "Правил пожежної безпеки в Україні"), що призведе до загоряння сажі в димарі та розповсюдження горіння по будівлі. Посадова особа відповідальна за пожежну безпеку на об`єкті не пройшла навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки у порядку встановленому законодавством (п.16 розд.II "Правил пожежної безпеки в Україні"), що не забезпечує обізнаності відповідальної особи ті працівників щодо дій у випадку пожежі, а також проведенні організаційних заходів з питань пожежної безпеки. Пожежна водойма не справна та не дозаповнена водою (пп.2 п.2.1 гл.2 розд.V "Правил пожежної безпеки в Україні"), що не дає змоги застосувати пожежну водойму, що у свою чергу ускладнить гасінні пожежі і призведе до швидкого розповсюдження вогню. Біля місця розташування пожежної водойми не встановлено покажчики (об`ємні зі світильником або плоскі із застосуванням світловідбивних покриттів) з нанесеними на них: літерним індексом ПВ цифровими значеннями запасу води в кубічних метрах (пп.9 п.2.1 гл.2 розд.V "Правил пожежної безпеки в Україні"), що збільшить час пошуку зовнішнього протипожежного водопостачання та призведе де великих матеріальних втрат. Не проведено технічне обслуговування вогнегасників на спеціалізованому пункті (п.3.17 гл.3 розд.V "Правил пожежної безпеки в Україні"), що не забезпечує утримання в постійній готовності до використання вогнегасників. Для всіх будівель і приміщень виробничого, складського призначення не визначено категорію щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки, а також клас зони (п.2.9. гл.2 розд.III "Правил пожежної безпеки в Україні"), що не дає змоги визначити ступінь небезпеки приміщень та в подальшому виконання відповідних до категорії приміщені протипожежних заходів.

Ферма:

Будинки, приміщення та споруди не обладнано системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту" (п.1.2. гл.1 розд.V "Правил пожежної безпеки в Україні"), що збільшує час від початку виявлення пожежі до повідомлення пожежно-рятувальної служби. Допускається зниження класу вогнестійкості елементів заповненні прорізів у протипожежних перешкодах (двері які розділяють котельню від інших приміщень не виконано протипожежними) (абз.2 п.2.3 гл.2 розд.III "Правил пожежної безпеки в Україні"), що у разі виникненні пожежі в приміщені котельні пришвидшить процес горіння Ті розповсюдження продуктів горіння по будівлі. У приміщенні котельні не проведено очищення димоходу від сажі: відміткою у відповідному журналі (п.2.5 гл.2 розд.IV "Правил пожежної безпеки в Україні"), призведе до загоряння сажі в димарі ті розповсюдження горіння по будівлі. У приміщенні котельні допускаються до роботи особи, які не пройшли навчання з пожежно-технічного мінімуму та не отримали відповідних кваліфікаційних посвідчень (п.2.17 гл.2 розд.IV "Правил пожежної безпеки в Україні"), що не забезпечує обізнаності осіб при використанні приладу опалення, а також проведення організаційних заходів з метою запобігання виникнення пожеж та інших надзвичайних ситуацій. Дерев`яні елементи горищних покриттів будівель не оброблені засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності (абз.1 п.2.5 гл.2 розд.III "Правил пожежної безпеки в Україні"), пришвидшить процес горіння та розповсюдження продуктів горіння по будівлі. Посадова особа відповідальна за пожежну безпеку на об`єкті не пройшла навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки у порядку, встановленому законодавством (п.16 розд.ІI "Правил пожежної безпеки в Україні"), що не забезпечує обізнаності відповідальної особи та працівників щодо дій у випадку пожежі, а також проведення організаційних заходів з питань пожежної безпеки. Не проведено технічне обслуговування вогнегасників на спеціалізованому пункті (п.3.17 гл.3 розд.V "Правил пожежної безпеки в Україні"), що не забезпечує утримання в постійній готовності до використання вогнегасників. Для всіх будівель і приміщень виробничого, складського призначення не визначено категорію щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки, а також клас зони (п.2.9 гл.2 розд.III "Правил пожежної безпеки в Україні"), що не дає змоги визначити ступінь небезпеки приміщень та в подальшому виконання відповідних до категорії приміщень протипожежних заходів. Водонапірну башту не пристосовано для відбору води пожежно-рятувальною технікою. На корпус водонапірної башти не нанесено позначення, яке вказує на місце розташування пристрою для забирання води пожежно-рятувальною технікою (пп.10 п.2.1 гл.2 розд.V "Правил пожежної безпеки в Україні"), що не дає змоги застосувати водонапірну башту, що у свою чергу ускладнить гасіння пожежі і призведе до швидкого розповсюдження вогню.

Згідно з Актом № 41, у відповідача відсутні заперечення щодо проведеного заходу та змісту складеного акта. Примірник якого директором ТОВ "Агрохолдинг "Зоря" отримано 16.04.2021.

Апеляційний суд вважає вірним висновок суду першої інстанції про те, що відповідачем не усунуті виявлені в ході перевірки позивачем порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, виходячи з наступного.

Частиною другою статті 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України від 05.04.2007 № 877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до статті 1 Закону України від 05 квітня 2007 року № 877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі - Закон № 877-V) державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Абзацом 2 частини першої статті 1 Закону № 877-V передбачено, що заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.

За приписами частини сьомої статті 7 Закону № 877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

За правилами пункту 12 частини 1 статті 67 Кодексу цивільного захисту України (далі - КЦЗ) до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема, звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Частиною 2 статті 68 КЦЗ передбачено, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Відповідно до пункту 26 статті 2 КЦЗ небезпечний чинник складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.

У частині 1 статті 70 КЗЦ зазначено підстави для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, якими є: 1) недотриманні вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушенні вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуску і реалізації вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійсненні заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутності на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідності кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушенні правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутності або непридатності до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутності на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовності до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовності до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведенні робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Згідно із частиною 2 статті 70 КЦЗ повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Частиною 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

На підставі аналізу наведених правових норм та з урахуванням усталеної практики Верховного Суду у цій категорії адміністративних справ, суд апеляційної інстанції наголошує, що застосування таких заходів реагування як повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів можливе тільки на підставі судового рішення адміністративного суду.

З огляду на завдання адміністративного судочинства такий механізм реалізації владних повноважень покладає на адміністративний суд обов`язок, окрім іншого, запобігти неправомірному обмеженню прав та інтересів конкретних суб`єктів господарювання суб`єктами владних повноважень. З іншого боку суд повинен зважати на підстави, які змушують контролюючий орган звертатися з позовом про застосування заходів реагування, у даному випадку повне зупинення експлуатації приміщень. З урахуванням наведених контролюючим органом обставин у зіставленні із наслідками застосування заходів реагування адміністративний суд і повинен ухвалити рішення по суті і в межах позовних вимог.

На переконання апеляційного суду, наведені приписи КЦЗ пов`язують застосування заходів реагування з виявленням порушень, які створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, а отже для правильного вирішення цього спору обов`язковому встановленню підлягають обставини щодо вчинення відповідачем порушень, які, в свою чергу, створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

При цьому суд апеляційної інстанції наголошує на тому, що захід реагування у виді повного зупинення роботи з експлуатації приміщень є виключним заходом, який застосовується лише за наявності таких порушень пожежної та техногенної безпеки, які безумовно створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей (персоналу підприємства і особам, які будуть здійснювати гасіння виниклої пожежі).

Тому для правильного вирішення публічно-правового, що розглядається, необхідно серед виявлених контролюючим органом порушень пожежної та техногенної безпеки виокремити такі, які свідчать про наявність на час ухвалення судом рішення реальної загрози життю та здоров`ю людей, а отже про наявність підстав для задоволення заявлених позовних вимог.

Апеляційний суд звертає увагу на те, що ухваленню судового рішення щодо можливості застосування заходу реагування у виді повного зупинення експлуатації приміщень передує розгляд справи, під час якого суд має провести аналіз наявних у матеріалах справи доказів із наданням таким відповідної оцінки щодо їх належності, допустимості та достатності для задоволення позовних вимог чи їх відхилення.

Таким чином, суд оцінює як акт позивача, що складений за результатами контрольного заходу і в якому зафіксовано відсутність або наявність порушень правил та норм пожежної і техногенної безпеки, так і інші докази, надані відповідачем на підтвердження відсутності або усунення виявлених порушень (акти виконаних робіт на встановлення певного обладнання, на приведення споруд, обладнання до чинних вимог, правил, інструкцій тощо; первинні документи, що свідчать про купівлю необхідного обладнання; різного роду договори про надання певних послуг, наявність яких є обов`язковою, і таке інше).

Отже, у разі якщо правовідносини між суб`єктом господарювання та органом державного нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки стали спірними та перейшли у площину судового спору, то акт перевірки органу державного нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки, що складений за результатами контрольного заходу, є лише одним із доказів, оцінку якому дає суд поряд з іншими доказами. У іншому випадку (якщо б лише акт органу нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки свідчив про виконання чи невиконання відповідачем вимог правил, інструкцій, ДБН тощо) функція суду була б нівельована, оскільки такий не здійснював би судочинство, а фактично затверджував би акт органу нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки своїм рішенням.

Аналогічні висновки викладені Верховним Судом, зокрема, у постановах від 19 вересня 2019 року у справі № 826/19328/16, від 04 червня 2020 року у справі № 826/13895/16, від 16 вересня 2020 року у справі № 816/4755/15, від 19 січня 2021 року у справі № 640/5571/20, які в силу приписів частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України та частини 6 статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» і враховуються апеляційним судом під час вирішення цього спору.

Разом із тим, аналізуючи наявність підстав для застосування заходу реагування у виді повного зупинення експлуатації приміщень відповідача, апеляційний суд враховує висновки, що містяться у постановах Верховного суду у справі № 420/5156/18 від 19 травня 2020 року та у справі № 826/10169/18 від 24 листопада 2020 року, відповідно до яких під час прийняття судового рішення мають бути враховані не лише обставини і підстави, які спонукали позивача як суб`єкта владних повноважень звернутися до суду з позовом про застосування заходів реагування, але й ті, які існують на час ухвалення судового рішення. У іншому випадку застосування заходів реагування, як виключного заходу, у судовому порядку поширюватиметься на всіх суб`єктів господарювання, відносно яких проведено перевірку і встановлено порушення, які за оцінкою спеціально уповноваженого органу, створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей. Втім, за своїм змістом і суттю застосування такого заходу, він застосовується до усунення виявлених порушень та існування реальної загрози життю та/або здоров`ю людей (частина 5 статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»), у зв`язку із чим його застосування після усунення виявлених порушень втрачає той сенс, який законодавцем покладений як основа і правова підстава його застосування.

Також апеляційний суд враховує висновок, зроблений Верховним Судом у постанові від 16 вересня 2020 року у справі № 816/4755/15, відповідно до якого законодавець пов`язує настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.

Судом встановлено, що відповідачем не усунуто виявлені позивачем в акті № 41 порушення.

Колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що відповідачем не було надано суду належних, допустимих та достатніх доказів на підтвердження того, що зафіксовані ГУ ДСНС у Рівненській області у акті від 16 квітня 2021 року № 41 порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки на час вирішення спору були усунуті. Разом із тим, виявлені позивачем у ході контрольного заходу порушення у своїй сукупності дають достатньо фактичних та правових підстав для висновку про те, що вони створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей (персоналу підприємства, його клієнтам та особам, які будуть здійснювати гасіння виниклої пожежі).

Судом встановлено, що згідно із заявою про примирення сторін від 13.08.2021, сторони погодили умови примирення на підставі статті 190 Кодексу адміністративного судочинства України за наступних обставин:

- відповідач зобов`язується в термін до 01.06.2022 усунути порушення, викладені в акті № 41 від 16.04.2021, які не усунуті або усунуті частково та надати в термін до 30.06.2022 підтверджуючі документи щодо усунення порушень, вказаних в акті №41 від 16.04.2021;

- позивач відмовляється від позовних вимог до відповідача про застосування заходів реагування шляхом повного зупинення роботи будівель (приміщень) Товариства з обмеженою відповідальністю "Агрохолдинг "Зоря" (адміністративної будівлі, за адресою: 35314, Рівненська область, Рівненський район, с.Зоря, пл.Володимира Плютинського, буд.2; будівель елеватора, за адресою: 35314, Рівненська область, Рівненський район, с.Зоря, вул.Промислова, буд.3; будівель ферми, за адресою: 35314, Рівненська область, Рівненський район, с.Диків, вул.Шевченка, буд.40) шляхом опечатування вхідних дверей та відключення від системи електрозабезпечення, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки у зв`язку з укладенням угоди про примирення сторін.

Ухвалою Рівненського окружного адміністративного суду від 15 вересня 2021 року відмовлено у затвердженні умов примирення сторін, з підстав того, що при зверненні до суду з даним позовом Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області вказувало на те, що встановлені під час проведення планового заходу державного нагляду порушення вимог нормативно-правових актів з питань пожежної безпеки створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

З урахуванням наведеного та встановлених судом фактичних обставин справи, суд апеляційної інстанції погоджується із судом першої інстанції у тому, що обраний ГУ ДСНС у Рівненській області захід реагування на виявлені у відповідача порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки з урахуванням вимог пропорційності є таким, що відповідає принципу балансу між публічними інтересами та інтересами відповідача, як товариства яке здійснює господарську діяльність.

Відповідно до ч.1, 2 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Колегія суддів звертає увагу, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Апеляційний суд відхиляє решту доводів апелянта, які наведені у поданій апеляційній скарзі, оскільки такі на правильність висновків суду не впливають, а, відтак, не можуть покладатися в основу скасування чи зміни оскарженого судового рішення.

Отже, доводи апеляційної скарги дають підстави для висновку про правильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, які призвели до правильного вирішення справи.

Керуючись ст.ст. 243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю "Агрохолдинг "Зоря" залишити без задоволення, а рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 15 вересня 2021 року у справі № 460/5027/21, - без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий суддя М. П. Кушнерик
судді А. Р. Курилець
О. І. Мікула