Справа № 160/5547/22
Суддя: Віхрова Вікторія Станіславівна
Дата ухвалення: 2022-06-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
24 червня 2022 року Справа № 160/5547/22
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Віхрової В.С.,
розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «ПЛК Груп» до Дніпровської митниці про визнання протиправним та скасування рішення, -
15.04.2022 року Товариство з обмеженою відповідальністю «ПЛК Груп» (далі позивач) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Дніпровської митниці (далі відповідач), в якій позивач просить:
- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA110000/2022/000005/2 від 21.01.2022 року Дніпровської митниці Державної митної служби України, яким Товариству з обмеженою відповідальністю «ПЛК Груп» відмовлено в прийнятті митної декларації, митному оформленні чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.
В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що до митного органу були надані документи, необхідні для митного оформлення товарів з визначенням їх митної вартості за першим методом (за ціною контракту), що надійшли на митну територію України на підставі зовнішньоекономічного контракту. Однак, митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів за другорядним методом на підставі необґрунтованих та необ`єктивних зауважень. Надані документи у своїй сукупності підтверджують заявлену підприємством митну вартість та її складові частини, не мають розбіжностей, відомості про визначення митної вартості в цих документах є достовірними, базуються на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню. Позивач зазначає, що в оскаржуваному рішенні відповідачем не обґрунтовано неможливість визначення митної вартості товару за першим (основним) методом, необґрунтовано визначення митної вартості товару за попередніми методами. У зв`язку із чим, на думку позивача, наявні усі підстави для скасування рішення, яке звернуто до оскарження.
Частиною 2 ст. 257 КАС України встановлено, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 261 КАС України, відзив подається протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідачу ухвали про відкриття провадження у справі. Позивач має право подати до суду відповідь на відзив, а відповідач - заперечення протягом строків, встановлених судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.
У відповідності до ч.1 ст. 262 КАС України, розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду 19.04.2022 року відкрито провадження у адміністративній справі; справу №160/5547/22 призначено до розгляду за правилами спрощеного провадження без повідомлення сторін.
28.04.2022 року представником відповідача подано до суду повідомлення про відсутність позовної заяви в електронній справі в системі «Електронний суд»
03.05.2022 року в приміщенні суду представником відповідача отримано копію ухвали від 19.04.2022 року та позовну заяву з додатками.
11.05.2022 року представником відповідача подано до суду відзив на позовну заяву, в якому відповідач позовні вимоги не визнав та просив суд відмовити в їх задоволенні. В обгрунтування своєї правової позиції зазначив, що під час митного оформлення в інспектора виник сумнів в заявлених відомостях декларантом, оскільки містились розбіжності і неточності в поданих документах. До митного оформлення не було подано ряд документів на підтвердження заявленої митної вартості, що в свою чергу свідчить про заявлення декларантом неповних даних, а також не всіх складових митної вартості. В даному випадку були наявні розбіжності в числових значеннях, а також не підтверджено числові значення складових митної вартості товару. Враховуючи зазначені в повідомленні митниці результати перевірки документів, наданих до митного оформлення оцінюваної партії товару за ЕМД, ненадання документів у спростування виявлених невідповідностей, що унеможливлює перевірити числове значення вартості заявленого товару, відсутність документального підтвердження повноти включення складових митної вартості, відсутність документального підтвердження ціни, що фактично сплачена, метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не може бути застосований відповідно п.2. ст.58 МК України, п.6 ст.54 МК України. Таким чином, на думку відповідача, посадові особи митниці при прийнятті спірного рішення про коригування митної вартості заявленого позивачем товару, діяли в межах наданих повноважень та у спосіб, передбачений чинним законодавством.
20.06.2022 року представником позивача подано відповідь на відзив, в якій викладено незгоду з позицією відповідача, заявленій у відзиві. Позивачем зазначено, що вартість логістики поставляємого товару вже включена до загальної вартості товару та, відповідно, задекларована позивачем у митній декларації в загальному порядку. Пункт про вимогу завірення печатками та підписами уповноваженої особи продавця товару, тобто експортера з Республіки Корея є таким, що містить вимоги до документів, не передбачені діючим законодавством України, чи країни-експортера, а саме Республіки Корея. Позивач вказує, що аргументація своєї позиції відповідачем з посиланням на невідповідність банківських документів, є такою, що ґрунтується на хибних оцінках поданих документів та свідомо перекручених оцінках фактичних даних. Позивач зазначає про подання експортних декларацій країни відправлення 21.01.2021 року разом із заявою про подання додаткових документів. За позицією позивача, розбіжності у зовнішньоекономічному контракті у розділі «Юридичні адреси сторін» не мають значення для питання обчислення вартості товару. Графа 33 оскаржуваного рішення не містить посилання на подані відповідачем до відзиву документи.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
Між ТОВ «ПЛК Груп» (покупець) та компанією «YK International Corp», Республіка Корея, укладено зовнішньоекономічний контракт №1/YK-I-PLC/21 від 01.03.2021 року, відповідно до умов якого покупець купує, а продавець продає автомобілі, іменовані надалі «товар», відповідно до додатків до даного контракту. Загальна кількість товару, яка буде поставлена згідно з цим контрактом складає 40 автомобілів.
Відповідно до п.2.1 контракту загальна вартість цього контракту складає 200000 дол.США
Пунктом 4.1 контракту визначено, що якщо додатками не обумовлено інакше, платежі по даному контракту здійснюються в такий спосіб покупець здійснює оплату продацю протягом 90 днів з дати підписання додатка до даного контракту.
Згідно з п. 4.4 контракту підтвердження оплати є копія платіжного доручення, вислана покупцем продавцю факсом з печаткою банку покупця.
Розділом 8 контракту передбачено, що продавець збовязаний надати покупцю наступні документи: свідоцтво про скасування реєстрації транспортного засобу, рахунок, копію експортної декларації, акт виконаних робіт і наданих послуг протягом 10 днів з дати сплати грошових коштів згідно додатків до даного контракту.
На виконання умов контракту, сторонами контракту складені додатки №20 від 24.09.2021 року, №21 від 01.10.2021 року, №21/01 від 01.10.2021 року, №21/02 від 01.10.2021 року на поставки автомобілей з визначеними умовами поставки CFR у відповідності з Інкотермс 2010.
20.01.2022 року ТОВ «ПЛК Груп» подано митну декларацію №UA110140/2022/000448 з метою розмитнення транспортних засобів:
- товар №1: автомобіль легковий, призначений для перевезення людей, що використовувався. Марка «KIA». Модель «K7», 2017 року виробництва»;
- товар №2: автомобіль легковий, призначений для перевезення людей, що використовувався. Марка «HYUNDAI». Модель «TUCSON», 2015 року виробництва»;
- товар №3: автомобіль легковий, призначений для перевезення людей, що використовувався. Марка «HYUNDAI». Модель «SONATA», 2013 року виробництва»;
- товар №4: автомобіль легковий, призначений для перевезення людей, що використовувався. Марка «HYUNDAI». Модель «SONATA», 2019 року виробництва»;
- товар №5: автомобіль легковий, призначений для перевезення людей, що використовувався. Марка «KIA». Модель «K5», 2014 року виробництва»;
- товар №6: автомобіль легковий, призначений для перевезення людей, що використовувався. Марка «KIA». Модель «K5», 2014 року виробництва»;
- товар №7: автомобіль легковий, призначений для перевезення людей, що використовувався. Марка «KIA». Модель «K5», 2012 року виробництва»;
- товар №8: автомобіль легковий, призначений для перевезення людей, що використовувався. Марка «HYUNDAI». Модель «SONATA», 2013 року виробництва»;
- товар №9: автомобіль легковий, призначений для перевезення людей, що використовувався. Марка «KIA». Модель «K5», 2013 року виробництва»;
- товар №10: автомобіль легковий, призначений для перевезення людей, що використовувався. Марка «KIA». Модель «SORENTO», 2010 року виробництва»;
- товар №11: автомобіль легковий, призначений для перевезення людей, що використовувався. Марка «HYUNDAI». Модель «SANTA FE», 2011 року виробництва»;
- товар №12: автомобіль легковий, призначений для перевезення людей, що використовувався. Марка «HYUNDAI». Модель «SONATA», 2013 року виробництва»;
- товар №13: автомобіль легковий, призначений для перевезення людей, що використовувався. Марка «HYUNDAI». Модель «SONATA», 2014 року виробництва»;
- товар №14: автомобіль легковий, призначений для перевезення людей, що використовувався. Марка «KIA». Модель «K5», 2014 року виробництва»;
- товар №15: автомобіль легковий, призначений для перевезення людей, що використовувався. Марка «KIA». Модель «K5», 2013 року виробництва»;
- товар №16: автомобіль легковий, призначений для перевезення людей, що використовувався. Марка «HYUNDAI». Модель «SANTA FE», 2014 року виробництва».
До декларації №UA110140/2022/000448 від 20.01.2022 року позивачем подані наступні документи:
- Рахунок-фактура (інвойс) № СW-2109214 від 24.09.2021 року;
- Рахунок-фактура (інвойс) № СW-2110209 від 01.10.2021 року;
- Рахунок-фактура (інвойс) № CW-2110210 від 01.10.2021 року;
- Рахунок-фактура (інвойс) № СW-2110211 від 01.10.2021 року
- Коносамент №CIGSMACR2111DH25 від 22.11.2021 року;
- Декларація про походження товару № CW-2109214 від 24.09.2021 року;
- Декларація про походження товару № CW-2110209 від 01.10.2021 року;
- Декларація про походження товару № CW-2110210 від 01.10.2021 року;
- Декларація про походження товару № CW-2110211 від 01.10.2021 року;
- Свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_1 від 11.10.2021 року;
- Свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_2 від 20.10.2021 року;
- Свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_3 від 08.10.2021 року;
- Свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_4 від 05.10.2021 року;
- Свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_5 від 11.10.2021 року;
- Свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_6 від 11.10.2021 року;
- Свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_7 від 04.10.2021 року;
- Свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_8 від 01.11.2021 року;
- Свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_9 від 08.10.2021 року;
- Свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_10 від 22.10.2021 року;
- Свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_11 від 24.09.2021 року;
- Свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_12 від 21.10.2021 року;
- Свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_13 від 29.09.2021 року;
- Свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_14 від 01.11.2021 року;
- Свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_15 від 23.09.2021 року;
- Свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_16 від 28.09.2021 року;
- Банківський платіжний документ, що стосується товару № 44 від 12.10.2021 року;
- Банківський платіжний документ, що стосується товару № 48 від 28.10.2021 року;
- Банківський платіжний документ, що стосується товару № 59 від 22.12.2021 року;
- Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів № 1/YK-I-PLC/21 від 01.03.2021 року;
- Доповнення до зовнішньоекономічного договору № 20 від 24.09.2021 року;
- Доповнення до зовнішньоекономічного договору № 21 від 01.10.2021 року;
- Доповнення до зовнішньоекономічного договору №21/01 від 01.10.2021 року;
- Доповнення до зовнішньоекономічного договору № 21/02 від 01.10.2021 року;
- Інші некласифіковані документи № 10.01.2022-60 від 10.01.2022 року;
- Інші некласифіковані документи - розшифровка VIN від 20.01.2022 року.
Додатково позивачем було подано до органів митниці заяву від 21.01.2022 року №1-2101 про надання додаткових документів:
В заяві від 21.01.2022 року №1-2101 позивачем зазначено, що ТОВ «ПЛК Груп» не має можливості надати митному органу інші додаткові документи у 10-денний термін. Просило визнати заявлену митну вартість за наявними документами чи прийняти рішення про її коригування в найкоротший час.
За результатами поданих позивачем документів, прийнято рішення №UA110000/2022/000005/2 від 21.01.2022 року про коригування митної вартості товару.
Заявлений рівень митної вартості товару №2 «HYUNDAI TUCSON 2015 р.в.» 5 500,00 дол. США/шт. Згідно інформації баз даних, наявна інформація щодо митного оформлення подібного (аналогічного) товару «HYUNDAI TUCSON 2015 р.в.» за ЕМД від 18.01.2022 №UA500100/2022/001677 на рівні 8600,00 дол. США/шт. Митну вартість товару скориговано за резервним методом визначення митної вартості (стаття 64 МКУ) до рівня 8600,00 дол. США/шт., з урахуванням опису товару, країни походження, виробництва, відправлення та хронологічної відповідності.
Заявлений рівень митної вартості товару №3 «HYUNDAI SONATA 2013 р.в.» 2030,00 дол. США/шт. Згідно інформації баз даних, наявна інформація щодо митного оформлення подібного (аналогічного) товару «HYUNDAI SONATA 2013 р.в.» за ЕМД від 20.01.2022 №UA500100/2022/001860, від 20.01.2022 №UA500100/2022/001892 на рівні 4400,00 дол. США/шт. Митну вартість товару скориговано за резервним методом визначення митної вартості (стаття 64 МКУ) до рівня 4400,00 дол. США/шт., з урахуванням опису товару, країни походження, виробництва, відправлення та хронологічної відповідності.
Заявлений рівень митної вартості товару №5 «KIA K5 2014 р.в.» 2400,00 дол. США/ шт. Згідно інформації баз даних, наявна інформація щодо митного оформлення подібного (аналогічного) товару «KIA K5 2014 р.в.» за ЕМД від 20.01.2022 №UA500100/2022/001850 на рівні 4900,00 дол. США/шт. Митну вартість товару скориговано за резервним методом визначення митної вартості (стаття 64 МКУ) до рівня 4900,00 дол. США/шт., з урахуванням опису товару, країни походження, виробництва, відправлення та хронологічної відповідності.
Заявлений рівень митної вартості товару №6 «KIA K5 2014 р.в.» 2400,00 дол. США/ шт. Згідно інформації баз даних, наявна інформація щодо митного оформлення подібного (аналогічного) товару «KIA K5 2014 р.в.» за ЕМД від 20.01.2022 №UA500100/2022/001850 на рівні 4900,00 дол. США/шт. Митну вартість товару скориговано за резервним методом визначення митної вартості (стаття 64 МКУ) до рівня 4900,00 дол. США/шт., з урахуванням опису товару, країни походження, виробництва, відправлення та хронологічної відповідності.
Заявлений рівень митної вартості товару №7 «KIA K5 2012 р.в.» 2050,00 дол. США/ шт. Згідно інформації баз даних, наявна інформація щодо митного оформлення подібного (аналогічного) товару «KIA K5 2012 р.в.» за ЕМД від 31.12.2021 №UA500100/2021/218024 на рівні 4000,00 дол. США/шт. Митну вартість товару скориговано за резервним методом визначення митної вартості (стаття 64 МКУ) до рівня 4000,00 дол. США/шт., з урахуванням опису товару, країни походження, виробництва, відправлення та хронологічної відповідності.
Заявлений рівень митної вартості товару №8 «HYUNDAI SONATA 2013 р.в.» 2000,00 дол. США/шт. Згідно інформації баз даних, наявна інформація щодо митного оформлення подібного (аналогічного) товару «HYUNDAI SONATA 2013 р.в.» за ЕМД від 20.01.2022 №UA500100/2022/001889, від 20.01.2022 №UA500100/2022/001877, від 20.01.2022 №UA500100/2022/001684 на рівні 4400,00 дол. США/шт. Митну вартість товару скориговано за резервним методом визначення митної вартості (стаття 64 МКУ) до рівня 4400,00 дол. США/шт., з урахуванням опису товару, країни походження, виробництва, відправлення та хронологічної відповідності.
Заявлений рівень митної вартості товару №9 «KIA K5 2013 р.в.» 2050,00 дол. США/ шт. Згідно інформації баз даних, наявна інформація щодо митного оформлення подібного (аналогічного) товару «KIA K5 2013 р.в.» за ЕМД від 17.01.2022 №UA500100/2022/001581 на рівні 4100,00 дол. США/шт. Митну вартість товару скориговано за резервним методом визначення митної вартості (стаття 64 МКУ) до рівня 4100,00 дол. США/шт., з урахуванням опису товару, країни походження, виробництва, відправлення та хронологічної відповідності.
Заявлений рівень митної вартості товару №10 «KIA SORENTO 2010 р.в.» 4150,00 дол. США/шт. Згідно інформації баз даних, наявна інформація щодо митного оформлення подібного (аналогічного) товару «KIA SORENTO 2010 р.в.» за ЕМД від 31.12.2021 №UA500100/2021/218089 на рівні 5800,00 дол. США/шт. Митну вартість товару скориговано за резервним методом визначення митної вартості (стаття 64 МКУ) до рівня 5800,00 дол. США/шт., з урахуванням опису товару, країни походження, виробництва, відправлення та хронологічної відповідності.
Заявлений рівень митної вартості товару №11 «HYUNDAI SANTA FE 2011 р.в.» 4650,00 дол. США/шт. Згідно інформації баз даних, наявна інформація щодо митного оформлення подібного (аналогічного) товару «HYUNDAI SANTA FE 2011 р.в.» за ЕМД від 30.12.2021 №UA500100/2021/217849 на рівні 6401,00 дол. США/шт. Митну вартість товару скориговано за резервним методом визначення митної вартості (стаття 64 МКУ) до рівня 6401,00 дол. США/шт., з урахуванням опису товару, країни походження, виробництва, відправлення та хронологічної відповідності.
Заявлений рівень митної вартості товару №12 «HYUNDAI SONATA 2013 р.в.» 2030,00 дол. США/шт. Згідно інформації баз даних, наявна інформація щодо митного оформлення подібного (аналогічного) товару «HYUNDAI SONATA 2013 р.в.» за ЕМД від 20.01.2022 №UA500100/2022/001892, від 20.01.2022 №UA500100/2022/001860 на рівні 4400,00 дол. США/шт. Митну вартість товару скориговано за резервним методом визначення митної вартості (стаття 64 МКУ) до рівня 4400,00 дол. США/шт., з урахуванням опису товару, країни походження, виробництва, відправлення та хронологічної відповідності.
Заявлений рівень митної вартості товару №13 «HYUNDAI SONATA 2014 р.в.» 2100,00 дол. США/шт. Згідно інформації баз даних, наявна інформація щодо митного оформлення подібного (аналогічного) товару «HYUNDAI SONATA 2014 р.в.» за ЕМД від 20.01.2022 №UA101020/2022/001855 на рівні 5200,00 дол. США/шт. Митну вартість товару скориговано за резервним методом визначення митної вартості (стаття 64 МКУ) до рівня 5200,00 дол. США/шт., з урахуванням опису товару, країни походження, виробництва, відправлення та хронологічної відповідності.
Заявлений рівень митної вартості товару №14 «KIA K5 2014 р.в.» 2900,00 дол. США/шт. Згідно інформації баз даних, наявна інформація щодо митного оформлення подібного (аналогічного) товару «KIA K5 2014 р.в.» за ЕМД від 20.01.2022 №UA500100/2022/001850 на рівні 4900,00 дол. США/шт. Митну вартість товару скориговано за резервним методом визначення митної вартості (стаття 64 МКУ) до рівня 4900,00 дол. США/шт., з урахуванням опису товару, країни походження, виробництва, відправлення та хронологічної відповідності.
Заявлений рівень митної вартості товару №15 «KIA K5 2013 р.в.» 1500,00 дол. США/шт. Згідно інформації баз даних, наявна інформація щодо митного оформлення подібного (аналогічного) товару «KIA K5 2013 р.в.» за ЕМД від 17.01.2022 №UA500100/2022/001581 на рівні 4100,00 дол. США/шт. Митну вартість товару скориговано за резервним методом визначення митної вартості (стаття 64 МКУ) до рівня 4100,00 дол. США/шт., з урахуванням опису товару, країни походження, виробництва, відправлення та хронологічної відповідності.
Заявлений рівень митної вартості товару №16 «HYUNDAI SANTA FE 2014 р.в.» 5500,00 дол. США/шт. Згідно інформації баз даних, наявна інформація щодо митного оформлення подібного (аналогічного) товару «HYUNDAI SANTA FE 2014 р.в.» за ЕМД від 18.01.2022 №UA500100/2022/001682 на рівні 9900,00 дол. США/шт. Митну вартість товару скориговано за резервним методом визначення митної вартості (стаття 64 МКУ) до рівня 9900,00 дол. США/шт., з урахуванням опису товару, країни походження, виробництва, відправлення та хронологічної відповідності.
Не погоджуючись з прийнятим рішенням про коригування митної вартості товарів, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Оцінюючи рішення про коригуванням митної вартості товару на предмет його відповідності закону, суд виходить з наступного.
Частиною 1 статті 7 МК України встановлені порядок і умови переміщення товарів через митний кордон України, їх митний контроль та митне оформлення, застосування механізмів тарифного і нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, справляння митних платежів, ведення митної статистики, обмін митною інформацією, ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, здійснення відповідно до закону державного контролю нехарчової продукції при її ввезенні на митну територію України, запобігання та протидія контрабанді, боротьба з порушеннями митних правил, організація і забезпечення діяльності митних органів та інші заходи, спрямовані на реалізацію державної політики у сфері державної митної справи, становлять державну митну справу.
Митний контроль - це сукупність заходів, що здійснюються митними органами в межах своїх повноважень з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку (п.24 ч.1 ст.4 МК України).
Відповідно ч.2 ст.53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є декларація митної вартості та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводиться розрахунок митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт); рахунок-фактура (інвойс) або рахунок - проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; якщо здійснювалося страхування - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Частиною 3 вказаної статті також передбачено, що у разі якщо документи, зазначені у ч.2 цієї статті, містять розбіжності, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі документи: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою , контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; ліцензійний та авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.
Відповідно до ч.1, 2, 3 ст. 54 МК України передбачено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у ч. 1 статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті.
Приписами ст. 337 МК України передбачено, що перевірка документів та відомостей, які подаються митним органам під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій шляхом проведення: формато - логічного контролю; контролю співставлення; контролю із застосуванням системи управління ризиками та в інші способи, передбачені цим Кодексом.
Згідно п.1 ч.4 ст.54 МК України контроль заявленої декларантом митної вартості товарів здійснюється шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Відповідно до ч.6 ст.54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у ч.2 4 ст.53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Згідно ч.1 статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених ч.6 ст.54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Частиною 2 ст.55 МК України визначено, що прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених ч.3 ст.53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.
Передбачене частиною п`ятою статті 54 МК України право митного органу на витребування у декларанта додаткових документів реалізується виключно з підстав, які передбачені частиною третьою статті 53 МК України, - надання декларантом документів, які містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Тобто, наведені приписи зобов`язують митницю зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.
У процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару, а відтак суперечності (розбіжності) між відомостями, які не впливають на ціну товару та інші складові митної вартості не можуть бути підставою для твердження про наявність розбіжностей у даних про митну вартість товару та витребування додаткових документів, передбачених ч.3 ст.53 МК України.
З матеріалів справи встановлено, що оскаржуваним рішенням, митну вартість товарів скориговано за результатами проведення перевірки документів, як надані на підтвердження заявленої митної вартості товару у відповідності до ст. 337 МК України.
Судом встановлено, що в пункті 2.2 наданого до митного оформлення зовнішньоекономічного контракту від 01.03.2021 року №1/YK-I-PLC/21 зазначено, що ціна і кількість кожної партії товару, а також вартість послуг з логістики вказується в додатках до контракту.
Судом проаналізовано надані суду документи та встановлено, що у наданих до митного оформлення додатках до зовнішньоекономічного контракту інформація щодо вартості послуг з логістики товару не зазначена.
Згідно пункту 4.1 зовнішньоекономічного контракту від 01.03.2021 року №1/YK-I-PLC/21, якщо додатками не обумовлено інакше, платежі по даному контракту здійснюються в наступний спосіб покупець здійснює оплату продавцю протягом 90 днів з дати підписання додатка до даного контракту.
Декларантом до митного оформлення товарів за ЕМД від 20.01.2022 року №UA110140/2022/000448 надано наступні додатки до зовнішньоекономічного контракту: від 24.09.2021 року №20, від 01.10.2021 року №21, від 01.10.2021 року №21/01, від 01.10.2021 року №21/02.
Згідно зазначених додатків умови оплати за товар, визначені зовнішньоекономічним контрактом, не змінюються.
Враховуючи дати наданих додатків, на момент декларування товарів (20.01.2022), покупцем має бути здійснено оплату 100% вартості задекларованих транспортних засобів.
Згідно даних графи 44 ЕМД від 20.01.2022 року №UA110140/2022/000448, декларантом до митного оформлення транспортних засобів надано наступні платіжні доручення в іноземній валюті: від 12.10.2021 року № 44 на суму 37 700,00 дол. США; від 28.10.2021 року № 48 на суму 23 500,00 дол. США; від 22.12.2021 року № 59 на суму 19 306,00 дол. США.
Загальна вартість задекларованої партії транспортних засобів за ЕМД від 20.01.2022 року №UA110140/2022/000448 (гр. 22 ЕМД) 57 210,00 дол. США.
Декларантом надано до митного оформлення платіжні доручення в іноземній валюті на загальну суму 80 506,00 дол. США.
Таким чином, заявлена вартість товару не обчислюється з відомостями, зазначеними у документах, поданих на підтвердження цієї вартості, а саме: заявлена вартість менша.
Позивач у відповіді на відзив зазначає, що вартість логістики поставляємого товару включена до загальної вартості товару та задекларована позивачем у митній декларації.
Однак, вказані пояснення суперечать умовам поставки та жодним чином не спростовують позиції митниці про декларування меншої вартості товару, аніж сплаченої за платіжними дорученнями.
Перевезення товару здійснювалось морем на умовах поставки CFR. Суд зазначає, що в даному випадку Товариство не повинно додатково нести витрати на транспортування вантажу до порту.
Таким чином, вартість перевезення включається до вартості товару, що поставляється на умова CFR. Оскільки поставка товару на умовах CFR передбачає, що у фактурну вартість товару вже включені витрати, які впливають на митну вартість товару (в тому числі перевезення), тому для цілей визначення митної вартості товару ця вартість не потребує коригування.
Фактурна вартість товару ціна товару, що переміщується через митний кордон України, та зазначена в рахунку-фактурі (фактурі-проформі, касових або товарних чеках, ярликах, інших документах роздрібної торгівлі, які містять відомості щодо вартості таких товарів).
Таким чином, судом встановлено, що від сторін зовнішньоекономічного контракту дійсно не вимагається відокремлення суми логістики від вартості товару за умовами поставки CFR, однак, в такому випадку сума сплаченої вартості за поставлений товар має відповідати задекларованій сумі поставки.
Судом з поданих позивачем документів встановлено декларування меншої вартості товару, аніж та, яку позивачем сплачено за поставлені товари відповідно до платіжних доручень в іноземній валюті: від 12.10.2021 року № 44 на суму 37 700,00 дол. США; від 28.10.2021 року № 48 на суму 23 500,00 дол. США; від 22.12.2021 року № 59 на суму 19 306,00 дол. США.
Позивачем підтверджено, що послуги з логістики та поставки вантажу включені до вартості товару, однак не надано жодних обгрнутованих пояснень стосовно сплати більшої суми вартості товару, аніж задекларовано.
Відповідні сумніви щодо вартості задекларованого товару були наявні й у митного органу, які позивач не спростовував ані поданими документами до митниці, ані поданими документами та поясненнями до суду.
Твердження позивача про те, що оплата товару проводилась декількома транзакціями, не спростовує факту декларування меншої суми, аніж та, яка визначена в платіжних дорученнях.
В графі 70 «Деталі платежу» платіжного доручення в іноземній валюті від 12.10.2021 року № 44 зазначено, у т.ч., реквізити додатку від 14.09.2021 року №19, який до митного оформлення декларантом не надавався.
В графі 70 «Деталі платежу» платіжного доручення в іноземній валюті від 28.10.2021 року № 48 на суму 23 500,00 дол. США зазначено реквізити контракту від 01.03.2021 року №1/YK-I-PLC/21 та додатку від 01.10.2021 року № 21. Однак, згідно наданого до митного оформлення товарів додатку від 01.10.2021 року №21, вартість товарів 29 600,00 дол. США.
В графі 70 «Деталі платежу» платіжного доручення в іноземній валюті від 22.12.2021 № 59 на суму 19 306,00 дол. США зазначено реквізити контракту від 01.03.2021 року №1/YK-I-PLC/21 та додатку від 01.10.2021 року № 21/01. Однак, згідно наданого до митного оформлення товарів додатку від 01.10.2021 року № 21/01, вартість товарів 59 710,00 дол. США.
Відповідно до пункту 2.2 розділу 2 «Порядок оформлення платіжного доручення в іноземній валюті або банківських металах» Положення про порядок виконання банками документів на переказ, примусове списання і арешт коштів в іноземних валютах та банківських металів і змін до деяких нормативно-правових актів Національного банку України, затвердженого Постановою Правління Національного банку України від 28.07.2008 №216 «Про затвердження Положення про порядок виконання банками документів на переказ, примусове списання і арешт коштів в іноземних валютах та банківських металів і змін до деяких нормативно-правових актів Національного банку України» (далі Постанова Правління НБУ №216), платник заповнює реквізит «Призначення платежу» в іноземній валюті або банківських металах таким чином, щоб надавати повну інформацію про платіж та документи, на підставі яких здійснюється перерахування бенефіціару коштів в іноземній валюті або банківських металах.
Суд звертає увагу, що ані контрактом, ані додатками від 01.10.2021 року не передбачено часткову оплату за товар, визначений в кожному окремому додатку.
Більше того, судом встановлено, що пунктом 4.1 контракту визначено, що якщо додатками не обумовлено інакше, платежі по даному контракту здійснюються в такий спосіб покупець здійснює оплату продацю протягом 90 днів з дати підписання додатка до даного контракту.
Згідно з п. 4.4 контракту підтвердження оплати є копія платіжного доручення, вислана покупцем продавцю факсом з печаткою банку покупця.
Додатками не обумовлено інші умови оплати товару, аніж визначені у зовнішньоекономічному контракті.
Враховуючи вищезазначене, у митного органу наявні обґрунтовані сумніви, що надані декларантом до митного оформлення транспортних засобів платіжні доручення в іноземній валюті від 12.10.2021 року № 44, від 28.10.2021 року № 48, від 22.12.2021 року № 59 стосуються оцінюваних товарів. Надані банківські платіжні документи не містять достатніх реквізитів, необхідних для ідентифікації ввезених товарів.
Відповідно до пункту 3.2 Постанова Правління НБУ №216, відповідальний виконавець банку має проставити на всіх примірниках платіжного доручення в іноземній валюті або банківських металах дати надходження і виконання цього документа, засвідчивши їх своїм підписом та відбитком штампа банку.
Суд звертає увагу, що згідно пункту 4.4 зовнішньоекономічного контракту від 01.03.2021 року №1/YK-I-PLC/21, підтвердженням оплати є копія платіжного доручення, вислана покупцем продавцю факсом, з печаткою банку покупця. При цьому, надані декларантом до митного оформлення платіжні доручення в іноземній валюті від 12.10.2021 року №44, від 28.10.2021 року №48, від 22.12.2021 року №59 не містять відповідних відміток уповноважених осіб банку щодо виконання документів.
Відповідно до положень частини 2 статті 53 МКУ, документами, які підтверджують митну вартість товарів, є, у тому числі, якщо рахунок сплачено банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару та за наявності інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару.
Враховуючи вищезазначені зауваження щодо наданих декларантом платіжних доручень в іноземній валюті, згідно частини 3 статті 53 МК України, суд погоджується з позицією митниці, що надані до митного оформлення товарів документи, не містять всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари, а також ставить під сумнів, що митна вартість задекларованих транспортних засобів базується на ціні, що була фактично сплачена за товари
Як встановлено судом вище, в розділі 8 «Пакет документів» зовнішньоекономічного контракту від 01.03.2021 року №1/YK-I-PLC/21 зазначено, що продавець зобов`язаний надати покупцю, у т.ч., копію експортної декларації.
Статтею 254 Митного кодексу України передбачено, що документи, необхідні для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України при здійсненні зовнішньоекономічних операцій, подаються митному органу українською мовою, офіційною мовою митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування. Митні органи вимагають переклад українською мовою документів, складених іншою мовою, ніж офіційна мова митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування, тільки у разі, якщо дані, які містяться в них, є необхідними для перевірки або підтвердження відомостей, зазначених у митній декларації. У такому разі декларант забезпечує переклад зазначених документів за власний рахунок.
Суд зазначає, що офіційними мовами СОТ, до якого приєдналася Україна 16.05.2008 року, є англійська, французька, іспанська.
51 Правилом Процедури Генеральної асамблеї ООН, до якої входить Україна, передбачено, що «арабська, китайська, англійська, французька, російська та іспанська мови є офіційними та робочими мовами Генеральної Асамблеї, її комітетів та підкомітетів».
До вказаного переліку не входить корейська мова, а тому позивач мав надати переклад митних декларацій країни відправлення з корейської мови на українську.
Відсутність перекладу не дає можливість перевірити та проаналізувати інформацію, викладену в додатково наданих копіях митних декларацій країни відправлення. Вищезазначене, враховуючи відсутність перекладу, ставить під сумнів об`єктивність та достовірність інформації додатково наданих копій митних декларацій країни відправлення.
Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні (стаття 58 МК України).
Керуючись положеннями частини 6 статті 54 МК України, митниця може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю за наявності обґрунтованих підстав зважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості, відсутності у наданих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів.
Враховуючи результати здійсненого аналізу документів митного оформлення відповідно до частини 9 статті 55 МК України, відсутність у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості, відсутність документального підтвердження ціни, що фактично сплачена, судом підтверджені висновки Дніпровської митниці, викладені в рішенні №UA110000/2022/000005/2 від 21.01.2022 року про коригування митної вартості товарів.
Відтак, судом підтверджено правомірність рішення про коригування митної вартості товарів Дніпровської митниці №UA110000/2022/000005/2 від 21.01.2022 року.
Відповідно до статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Позивач вмотивованих доводів на підтвердження позову не надав, натомість, відповідач виконав покладений на нього ч.2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України обов`язок, а саме довів правомірність свого рішення, чим спростував твердження позивача про порушення його прав та інтересів.
Враховуючи викладене, з`ясувавши та перевіривши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення, враховуючи вимоги законодавства України, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог.
Судові витрати за подачу позову до суду розподілу не підлягають, у зв`язку з відмовою у задоволенні позову.
Керуючись ст.ст. 241-246, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя В.С. Віхрова