Справа № 9901/407/21
Суддя: Рибачук А.І.
Дата ухвалення: 2022-06-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

20 червня 2022 року

м. Київ

справа №9901/407/21

адміністративне провадження № П/9901/407/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Рибачука А.І.,

суддів: Стеценка С.Г., Тацій Л.В., Мороз Л.Л., Шарапи В.М.,

розглянувши у порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами справу № 9901/407/21

за позовом ОСОБА_1 до Президента України про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

07.10.2021 ОСОБА_1 звернулась до Верховного Суду як суду першої інстанції із позовом, у якому висловила прохання:

визнати протиправною бездіяльність Президента України щодо невидання на підставі та в межах рішення Вищої ради правосуддя від 01.12.2020 №3309/0/15-20 Указу про призначення її на посаду судді Березанського міського суду Київської області протягом тридцятиденного строку з дня отримання подання;

зобов`язати Президента України видати Указ про призначення її на посаду судді Березанського міського суду Київської області за поданням Вищої ради правосуддя від 17.12.2020 №139/60812-01.

Суддя Верховного Суду ухвалою від 08.11.2021 поновив ОСОБА_1 , за її заявою, строк на звернення до суду з цим позовом, відкрив провадження у справі №9901/407/21, вирішив здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження колегією суддів у складі п`яти суддів та призначив її до розгляду в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

В свою чергу, Верховним Судом встановлено, що Президент України 08.02.2022 видав Указ «Про призначення суддів» за № 42/2022, згідно із яким, відповідно до частини п`ятої статті 126, статті 127 та частини першої і другої статті 128 Конституції України, призначив у місцевих загальних судах на посади суддів, зокрема судді Березанського міського суду Київської області, ОСОБА_1

21.02.2022 до Верховного Суду надійшло клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи за її відсутності.

Відповідно до частини третьої статті 194 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

15.06.2022 до Верховного Суду надійшла заява ОСОБА_1 про відмову від позову в частині позовних вимог про зобов`язання Президента України видати Указ про призначення її на посаду судді Березанського міського суду Київської області за поданням Вищої ради правосуддя від 17.12.2020 №139/60812-01В у зв`язку із тим, що Указом Президента України 08.02.2022 «Про призначення суддів» за № 42/2022 її було призначено на посаду судді Березанського міського суду Київської області.

Вирішуючи заявлене позивачем клопотання про відмову від позову (всіх або частини позовних вимог), Суд виходить з наступного.

За змістом частини третьої статті 9 КАС України кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до частини першої статті 47 КАС України крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову.

За правилами частини першої статті 189 КАС України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Про прийняття відмови від позову суд постановляє ухвалу, якою закриває провадження у справі. У разі часткової відмови позивача від позову суд постановляє ухвалу, якою закриває провадження у справі щодо частини позовних вимог (частина третя статті 189 КАС України).

Відповідно до частини п`ятої статті 189 КАС України суд не приймає відмови від позову, визнання позову і продовжує розгляд адміністративної справи, якщо ці дії позивача або відповідача суперечать закону чи порушують чиї-небудь права, свободи або інтереси.

Вивчивши та проаналізувавши викладені у заяві доводи, Суд визнає, що заява про відмову від позову подана належною особою, позивачка скористалася наданим їй правом відмовитися від позову, такі її дії не суперечать закону, чиї-небудь права, свободи або інтереси не порушують. Будь-які перешкоди для прийняття Судом відмови позивачки від позову в частині позовних вимог про зобов`язання Президента України видати Указ про призначення її на посаду судді Березанського міського суду Київської області за поданням Вищої ради правосуддя від 17.12.2020 №139/60812-01В відсутні.

Водночас, щодо позовних вимог про визнання протиправною бездіяльність Президента України щодо невидання на підставі та в межах рішення Вищої ради правосуддя від 01.12.2020 №3309/0/15-20 Указу про призначення її на посаду судді Березанського міського суду Київської області протягом тридцятиденного строку з дня отримання подання, колегія суддів вважає необхідним вказати на таке.

Право на звернення до суду та способи судового захисту, визначені у статті 5 КАС України, згідно із частиною першою якої кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Отже, в контексті спірних відносин належним способом захистом є визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Разом з цим, відмовляючись від позову в частині позовних вимог про зобов`язання відповідача вчинити певні дії, залишаючи вимоги про визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною, позивачка в обраний спосіб не усуває юридичного конфлікту, оскільки в такий спосіб неможливо захистити чи відновити право у разі визнання його судом порушеним, натомість оскаржувані порушення, які стали підставою для звернення до суду з цим позовом були виправлені суб`єктом владних повноважень.

Так, згідно з пунктом 8 частини першої статті 238 КАС України суд закриває провадження у справі щодо оскарження рішень, дій або бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо оскаржувані порушення були виправлені суб`єктом владних повноважень і при цьому відсутні підстави вважати, що повне відновлення законних прав та інтересів позивача неможливе без визнання рішень, дій або бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправними після такого виправлення.

Про закриття провадження у справі суд постановляє ухвалу.

Вирішуючи питання щодо закриття провадження у справі №9901/407/21, Верховний Суд виходить із того, що 08.02.2022 Указом Президента України «Про призначення суддів» № 42/2022 ОСОБА_1 призначено на посаду судді Березанського міського суду Київської області, а отже відбулось повне відновлення порушених прав та інтересів позивачки, відтак приходить до висновку про наявність підстав для закриття провадження у справі №9901/407/21, з огляду на те, що відповідачем виправлено порушені права позивачки.

Щодо клопотання позивачки про вирішення питання про повернення судового збору, суд керується наступним.

Відповідно до частини першої статті 142 КАС України у разі вирішення справи шляхом примирення, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу п`ятдесяти відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

За змістом частини третьої статті 7 Закону України від 08.07.2011 № 3674-VI «Про судовий збір» (далі - Закон № 3674-VI) у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, а в разі якщо домовленості про укладення мирової угоди, відмову позивача від позову або визнання позову відповідачем досягнуто сторонами за результатами проведення медіації - 60 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

При цьому, відповідно до пункту 5 частини першої статті 7 Закону № 3674-VI сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила, за ухвалою суду в разі закриття (припинення) провадження у справі (крім випадків, якщо провадження у справі закрито у зв`язку з відмовою позивача від позову і така відмова визнана судом), у тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях.

З матеріалів справи встановлено, що при поданні позовної заяви позивачкою згідно з квитанцією від 28.10.2021 № 17838 сплачено судовий збір у розмірі 908, 00 грн.

Враховуючи наведене та оскільки наявні підстави для закриття провадження у справі на підставі пункту 8 частини першої статті 238 КАС України на користь позивача підлягає поверненню із державного бюджету судовий збір в повному обсязі - в розмірі 908, 00 грн.

Керуючись статтями 189, 238, 241-243, 248, 256, 295 КАС України, Верховний Суд,

УХВАЛИВ:

Закрити провадження у справі № 9901/407/21 за позовом ОСОБА_1 до Президента України про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії.

Апеляційна скарга на ухвалу Верховного Суду може бути подана до Великої Палати Верховного Суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Судове рішення Верховного Суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення Верховного Суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після набрання законної сили рішенням Великої Палати Верховного Суду за наслідками апеляційного перегляду.

...........................

...........................

...........................

...........................

...........................

А.І. Рибачук

С.Г. Стеценко

Л.В. Тацій

Л.Л. Мороз

В.М. Шарапа ,

Судді Верховного Суду