Справа № 560/6351/22
Суддя: Гнап Д.Д.
Дата ухвалення: 2022-06-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/6351/22
УХВАЛА

17 червня 2022 рокум. Хмельницький

Суддя Хмельницького окружного адміністративного суду Гнап Д.Д., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Хмельницького районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки , військової частини НОМЕР_1 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 14 червня 2022 року звернувся в суд з позовом до Хмельницького районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки, військової частини НОМЕР_1 , у якому просить:

- визнати протиправними дії Хмельницького районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки по взяттю ОСОБА_1 на військовий облік 06.04.2022 року в Хмельницькому районному територіальному центрі комплектування та соціальної підтримки Хмельницької області;

- визнати протиправними дії Хмельницького районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки по зняттю ОСОБА_1 з військового обліку 06.04.2022 року в Хмельницькому районному територіальному центрі комплектування та соціальної підтримки Хмельницької області;

- визнати протиправним та скасувати наказ командира військової частини НОМЕР_2 від 06.04.2022 року № 28 в частині, яка стосується ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати наказ № 2 від 10.04.2022 року командира військової частини НОМЕР_1 в частині, яка стосується ОСОБА_1 : вважати ОСОБА_1 таким, що справи та посаду прийняв та приступив до виконання посадових обов`язків за посадою у військовій частині НОМЕР_1 .

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Згідно з пунктом 2 частини п`ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

У реквізитах позовної заяви позивач зазначає другим відповідачем "ССО "Азов" - отдельное подразделение Сил специальных операций Украины".

Суд звертає увагу, що згідно з частиною першою статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України судочинство і діловодство в адміністративних судах провадиться державною мовою.

Відповідно до статті 10 Конституції України державною мовою в Україні є українська мова.

Частиною першою статті 15 Кодексу адміністративного судочинства України судочинство і діловодство в адміністративних судах провадиться державною мовою.

Конституційний Суд України в рішенні від 14.12.1999 № 10-рп/99 зазначив, що положення частини першої статті 10 Конституції України, за яким «державною мовою в Україні є українська мова», треба розуміти так, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (частина п`ята статті 10 Конституції України).

Відповідно до частини першої статі 1 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» єдиною державною (офіційною) мовою в Україні є українська мова.

Частиною першою статті 13 вказаного Закону мовою нормативно-правових актів і актів індивідуальної дії, діловодства і документообігу органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим та органів місцевого самоврядування є державна мова.

Згідно з частиною першою статті 14 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» у судах України судочинство провадиться, а діловодство здійснюється державною мовою.

Натомість позивач зазначає найменування відповідача російською мовою, що суперечить положенням законодавства щодо застосування української мови органами державної влади, у тому числі в судочинстві.

Крім того, позивачем зазначено невірну адресу місцезнаходження другого відповідача.

У реквізитах позовної заяви позивач зазначив декілька номерів телефонів відповідачів, однак жоден з них не є номером засобів зв`язку відповідачів.

З огляду на вказане, позовна заява не відповідає вимогам статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України.

Пунктом 5 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Відповідно до частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною другою цієї статті передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною третьою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, Кодекс адміністративного судочинства України передбачає можливість встановлення цим Кодексом та іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, які мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним шестимісячним строком, визначеним у частині другій статті 122 цього Кодексу.

Таким спеціальним строком для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби є місячний строк, установлений частиною п`ятою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

За змістом пункту 17 частини першої статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України публічною службою є, зокрема, військова служба.

Спірні правовідносини виникли у зв`язку з вступом позивача на військову службу.

Таким чином, за характером спірних правовідносин і їх суб`єктним складом цей спір є публічно-правовим спором з приводу проходження і звільнення з публічної служби.

Відповідно до правової позиції, висловленої Верховним Судом у постанові від 11 лютого 2021 року у справі № 240/532/20, у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби спеціальним строком для звернення до суду є місячний строк, установлений частиною п`ятою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, який має перевагу в застосуванні порівняно із загальним шестимісячним строком, визначеним у частині другій статті 122 цього Кодексу.

У позовній заяві позивач оскаржує, поміж іншого, накази командира військової частини НОМЕР_2 від 06.04.2022 року № 28 та командира військової частини НОМЕР_1 № 2 від 10.04.2022 року, що стосуються проходження позивачем військової служби, а саме вступу на службу та прийняття посади.

Натомість до суду звернувся 14 червня 2022 року, пропустивши місячний строк звернення до суду з вказаними позовними вимогами.

Одночасно із позовною заявою позивач подав до суду заяву про поновлення строку звернення до суду, в обґрунтування якої вказав, що про спірні накази дізнався 03 червня 2022 року. Зазначив, що накази були ним отримані у вигляді направленого фото через мобільний застосунок "WhatsApp". Посилається на додані до позовної заяви скіншоти переписки у вказаному мобільному застосунку.

Суд критично оцінює наведені обґрунтування, оскільки скіншот переписки від 03 червня 2022 року не є беззаперечним доказом отримання спірних наказів саме 03 червня 2022 року.

Згідно з частиною шостою статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Положення частин першої та другої статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України встановлюють, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Суд може встановити наявність підстав для поновлення строку звернення до суду виключно з ініціативи та в межах доводів, наведених особою, яка подала позовну заяву. При цьому з огляду на принцип правової визначеності поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані лише такі, підтверджені належними доказами, обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду, та пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій. Поважність причин пропуску строку звернення до суду суд оцінює у кожному конкретному випадку з метою визначення правових наслідків.

Позивачем не наведено обставин, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду.

За таких обставин адміністративний позов належить залишити без руху. Перелічені недоліки повинні бути усунені позивачем протягом десяти днів з моменту отримання копії вказаної ухвали шляхом подання:

- заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням підстав для його поновлення;

- позовної заяви із зазначенням належних відповідачів, їх місцезнаходження, номерів засобів зв`язку, з урахування вимог пункту 2 частини п`ятої статті 160 та статті 15 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись статтями 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 10 днів з дня вручення йому ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуюча суддяД.Д. Гнап