Справа № 160/1084/22
Суддя: Лозицька Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2022-06-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
22 червня 2022 року Справа № 160/1084/22
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Лозицької І.О.
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом Департаменту екологічної політики Дніпровської міської ради до Східного офісу Держаудитслужби, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Комунальне підприємство «Центр екологічного моніторингу» Дніпропетровської обласної ради про визнання протиправним та скасування висновку, -
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду звернувся Департамент екологічної політики Дніпровської міської ради з позовом до Східного офісу Держаудитслужби, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Комунальне підприємство «Центр екологічного моніторингу» Дніпропетровської обласної ради, в якому просить суд:
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що Східним офісом Держаудитслужби було опубліковано висновок від 06.01.2022 року про результат моніторингу продукції закупівлі UA-2021-07-22-003178-c щодо предмета закупівлі - Розробка програми державного моніторингу у галузі охорони атмосферного повітря м. Дніпра, 400 000 UAH, 90730000-3, ДК021, 1 послуга.
На думку позивача висновки відповідача є незаконними та необґрунтованими, та є такими, що не підтвердженні умовами документації та законодавством України у сфері публічних закупівель.
Ухвалою суду від 21.02.2022 року, після усунення недоліків позовної заяви, було відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, встановлено відповідачу строк для надання відзиву на позов та доказів на його обґрунтування,а також встановлено третій особі строк для подання до суду пояснень.
Заперечуючи проти позову, відповідач надав свій відзив на позов, який долучений до матеріалів справи.
В обґрунтування свої позиції відповідач зазначає, що не визнає позовні вимоги, вважає їх безпідставними та такими, що не ґрунтуються на нормах матеріального права, та не відповідають фактичним обставинам справи.
Відповідач вважає, що виявлені позивачем порушення не носять формальний характер, оскільки ґрунтуються на законодавчих вимогах, які не було дотримано замовником, а тому, оскаржуваний висновок складений відповідачем обґрунтовано, розсудливо, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, а також пропорційно, тобто з дотриманням необхідного балансу між будь-якими не сприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи, і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення.
Тому відповідач просить відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.
Третя особа пояснень суду не надала.
Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини на яких ґрунтуються вимоги позову, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив такі обставини справи.
Департаментом екологічної політики Дніпровської міської ради було оприлюднено оголошення UA-2021-07-22-003178-с на проведення відкритих торгів на предмет закупівлі: «Розробка програми державного моніторингу у галузі охорони атмосферного повітря м. Дніпра».
Наказом Східного офісу Держаудитслужби від 17.12.2021 року № 625 «Про початок здійснення моніторингу закупівель» дану закупівлю було включено до переліку закупівель, які підлягають моніторингу щодо дотримання вимог чинного законодавства у сфері проведення публічних закупівель.
Судом встановлено, що за результатами моніторингу закупівлі №UA-2021-07-22-003178-с на предмет закупівлі: «Розробка програми державного моніторингу у галузі охорони атмосферного повітря м. Дніпра», відповідачем було складено висновок про результати моніторингу закупівлі від 06.01.2022 року № 1, затверджений 06.01.2022 року та оприлюднено в електронній системі закупівель.
З висновку про результати моніторингу закупівлі від 06.01.2022 року № 1, вбачається, що за результатами аналізу питання оприлюднення інформації про закупівлю встановлено порушення пункту 41 постанови Кабінету Міністрів України «Про ефективне використання державних коштів» від 11.10.2016 року № 710.
За результатами аналізу тендерної документації встановлено недотримання вимог наказу Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15.04.2020 року № 710, яким затверджений Перелік формальних помилок.
Також, за результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції КП «Центр екологічного моніторингу ДОР» встановлено порушення абзацу 2 пункту 1 частини першої статті 31 Закону.
Згідно вказаного висновку Східним офісом Держаудитслужби зобов`язано позивача здійснити заходи направлені на недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема, шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущено порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку, оприлюднити через електронну систему інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття заходів.
Позивач, не погоджуючись із вказаним висновком відповідача, вважаючи його протиправним та таким, що не відповідає вимогам чинного законодавства, звернувся до суду з даною позовною заявою.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 43 від 03.02.2016 року (далі - Положення), визначено, що Державна аудиторська служба України (далі - Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України, який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Відповідно до підпункту 3 пункту 4 Положення Держаудитслужба реалізує державний фінансовий контроль через здійснення державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.
Пунктом 7 Положення встановлено, що Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.
Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні, визначені Законом України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні".
Відповідно до статті 2 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні", головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
Згідно статті 5 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Частиною 1 статті 7-1 Закону України "Про публічні закупівлі" визначено, що моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи.
Згідно з частинами 6, 7 статті 7-1 Закону України "Про публічні закупівлі" за результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
Враховуючи, що підставою для звернення до суду з даним позовом стала незгода позивача з висновком про результати моніторингу по суті виявлених порушень законодавства в сфері закупівель, суд вважає за необхідне розглянути кожне виявлене порушення окремо, проаналізувавши аргументи сторін та надати їм правову оцінку.
Щодо порушення вимог пункту 41 постанови КМУ "Про ефективне використання державних коштів" від 11.10.2016 року № 710, суд зазначає наступне.
Відповідачем у висновку зазначено, що позивач не оприлюднив обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру витрат, очікуваної вартості предмета закупівлі, яка розміщується на сторінці власного веб-сайту (або на офіційному веб-сайті головного розпорядника бюджетних коштів, суб`єкта управління об`єктами державної власності, що здійснює функції з управління суб`єктом господарювання державного сектору економіки) протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення оголошення про проведення конкурентної процедури закупівель.
Надані в ході моніторингу пояснення замовника не спростовують вказаного порушення, оскільки, відповідно до Єдиного реєстру розпорядників та одержувачів бюджетних коштів, розміщеного на веб-порталі Державної казначейської служби України замовник є розпорядником бюджетних коштів, на якого поширюються норми Постанови КМУ «Про ефективне використання державних коштів» від 11.10.2016 року № 710.
Частиною 5 ст. 8 Закону України "Про публічні закупівлі" передбачено, що протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.
Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.
При цьому, предмет запитуваної інформації урегульований положеннями Постанови Кабінету Міністрів України № 1266 від 16.12.2020 року, що набрала чинності 19.12.2020 року та нею було внесено зміни до Постанови Кабінету Міністрів України від 11.10.2016 р. № 710 "Про ефективне використання державних коштів".
Зокрема, серед іншого внесені зміни до п 4-1 Постанови № 710 головним розпорядникам бюджетних коштів (розпорядникам бюджетних коштів нижчого рівня), суб`єктам господарювання державного сектору економіки з метою прозорого, ефективного та раціонального використання коштів забезпечити:
обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі;
оприлюднення обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі шляхом розміщення на власному веб-сайті (або на офіційному веб-сайті головного розпорядника бюджетних коштів, суб`єкта управління об`єктами державної власності, що здійснює функції з управління суб`єктом господарювання державного сектору економіки) протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення оголошення про проведення конкурентної процедури закупівель або повідомлення про намір укласти договір про закупівлю за результатами переговорної процедури закупівель.
Разом з тим, згідно частини 1, пункту 3 частини 2 статті 22 Закону № 922-VIII, тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення конкурентних процедур закупівель в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав. У тендерній документації зазначається інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі та технічні специфікації до предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, визначених частиною четвертою статті 5 цього Закону.
Частина 6 статті 10 Закону № 922-VIII визначає, що доступ до інформації, оприлюдненої в електронній системі закупівель, є безоплатним та вільним. Інформація про закупівлю, визначена цим Законом, розміщується в електронній системі закупівель безоплатно через авторизовані електронні майданчики.
Авторизований електронний майданчик - це авторизована Уповноваженим органом інформаційно - телекомунікаційна система, яка має комплексну систему захисту інформації з підтвердженою відповідністю згідно із Законом України «Про захист інформації в інформаційно-телекомунікаційних системах», є частиною електронної системи закупівель та онлайн-сервісом, що забезпечує реєстрацію осіб, автоматичне розміщення, отримання і передання інформації та документів під час проведення закупівель, користування сервісами з автоматичним обміном інформацією, доступ до якого здійснюється за допомогою мережі Інтернет (пункт 1 частини 1 статті 1 Закону).
Визначення процедури розміщення інформації про публічні закупівлі, яка оприлюднюється на веб-порталі Уповноваженого органу у складі електронної системи закупівель (далі - веб-портал), подання інформації, документів, звернень та скарг, одержання повідомлень через електронну систему закупівель передбачено Порядком розміщення інформації про публічні закупівлі, затвердженого наказом Міністерства економіки, торгівлі та сільського господарства України від 11.06.2020р. № 1082 (далі Порядок № 1082).
Частиною 3 Порядку № 1082 передбачено, що розміщення інформації в електронній системі закупівель здійснюється замовником/ЦЗО/учасником/постачальником/ органом оскарження / органами державного фінансового контролю шляхом заповнення електронних полів, визначених адміністратором і реалізованих в електронній системі закупівель, та завантаження відповідних документів через автоматизоване робоче місце замовника/ ЦЗО/ учасника/постачальника/ органу оскарження/ органів державного фінансового контролю.
У разі якщо інформація, розміщена в електронній системі закупівель шляхом завантаження документів, містить відомості, що відрізняються від тих, які розміщені шляхом заповнення електронних полів, автентичною вважається інформація, розміщена шляхом заповнення електронних полів.
Оприлюднення інформації на веб-порталі здійснюється електронною системою закупівель автоматично.
Керуючись вище зазначеним у сукупності можна зробити висновок, що інформація про обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру витрат, очікуваної вартості предмета закупівлі розміщується виключно на авторизованому електронному майданчику. Закон України «Про публічні закупівлі» не передбачає створення Замовником власного веб-сайту .
Суд зазначає, що обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі розміщено в електронній системі закупівель, серед іншого таку інформацію розміщено на сайті Дніпровської міської ради.
З вищезазначеного суд доходить висновку про неправомірність викладених у висновку Східного офісу Держаудитслужби зауважень та викладених порушень.
Щодо недотримання замовником вимог наказу Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15.04.2020 року № 710, яким затверджений Перелік формальних помилок, суд зазначає наступне.
Відповідно до п. 19 ч. 2 ст. 22 Закону № 922, у тендерній документації, зокрема, зазначаються відомості: опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.
Як вбачається з наказу Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства від 15.04.2020 року № 710 "Про затвердження переліку формальних помилок", його прийнято відповідно до абзацу дванадцятого пункту 11 частини першої статті 9 Закону України "Про публічні закупівлі".
Вказаний перелік передбачає вичерпний перелік формальних помилок, деталізує та більш широко його пояснює.
Проте, як вбачається з умов тендерної документації, позивачем визначено опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій.
В свою чергу, на переконання суду, здійснення відповідачем висновку про те, що ТД замовника не відповідає вимогам Переліку формальних помилок, затвердженого наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15.04.2020 року № 710 суд вважає проявом надмірного формалізму з боку відповідача, оскільки визначені позивачем формальні (несуттєві) помилки не суперечать Переліку формальних помилок, затвердженого наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15.04.2020 року № 710 та не пов`язані із неможливістю забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвитком добросовісної конкуренції.
Надаючи оцінку обґрунтованості оскарженого висновку в цій частині, суд зазначає, що втручання органу державного фінансового контролю в публічні закупівлі є виправданим виключно у разі, якщо виявлене порушення має негативний вплив для бюджету (зайве витрачання бюджетних коштів).
Однак, у висновку про результати моніторингу закупівлі в цій частині не йдеться про неефективне, незаконне, нецільове використання бюджетних коштів.
Щодо виявленого відповідачем під час здійснення моніторингу закупівлі позивача порушення вимог абзацу 2 пункту 1 частини 1 статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі» стосовно розгляду тендерної пропозиції КП «Центр екологічного моніторингу», суд зазначає наступне.
Відповідачем в ході моніторингу встановлено невідхилення тендерної пропозиції, яка підлягає відхиленню відповідно до закону. Зокрема, відповідно до п. 6 розділу «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» тендерної документації визначено, що відповідно до ст. 16 Закону учасники повинні відповідати кваліфікаційним критеріям, визначеним Додатком 1 до тендерної документації. В свою чергу, у п. 2 Додатку 1 до тендерної документації передбачена обов`язкова наявність в учасника працівників, які перебувають з ним у трудових відносинах (за основним місцем роботи, сумісництвом або за договором цивільно-правового характеру) відповідної кваліфікації з достатнім рівнем практичної роботи в тому числі: - за стажем роботи в сфері екології не менше 3 років. При цьому, учасником торгів КП «Центр екологічного моніторингу» ДОР до складу тендерної пропозиції завантажено Довідку щодо наявності працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід від 05.08.2021 року № 05/08-02-тд, згідно з якою повідомлено, що Кп «Центр екологічного моніторингу» ДОР» має працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід для надання послуг за предметом закупівлі, зокрема, еколога зі стажем роботи 2 роки 5 місяців, що суперечить вимогам п. 2 Додатку 1 до тендерної документації, де зазначено, що стаж роботи в сфері екології повинен бути не менше 3 років.
Згідно із частиною 3 статті 22 Закону, тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.
Відповідно до пункту 2 Додатку 1 до тендерної документації передбачена обов`язкова наявність в учасника працівників, які перебувають з ним у трудових відносинах (за своїм місцем роботи, сумісництвом або договором цивільно-правового характеру) відповідної кваліфікації з достатнім рівням практичної роботи, в тому числі, зокрема, за стажем роботи в сфері екології не менше 3 років.
Судом встановлено, що учасником КП «Центр екологічного моніторингу «ДОР» у складі його тендерної пропозиції було надано довідку №05/08-02-тд від 05.08.2021 року щодо наявності працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід».
Так, із зазначеної довідки вбачається, що серед зазначених працівників є ОСОБА_1 , яка має стаж роботи у сфері екології понад 3 років, а саме: 4 роки, 9 місяців.
При цьому, як вбачається з матеріалів справи тендерною документацією не передбачено вимога наявності у всіх, зазначених у довідці працівників стажу роботи у сфері екології не менше 3 років.
Отже, із наведеного аналізу наданих документів, можна дійти висновку, що у позивача були відсутні обґрунтовані підстави для відхилення тендерних пропозицій КП «Центр екологічного моніторингу «ДОР» за приписами пункту 1 ч. 1 ст. 31 Закону № 922.
Суд також звертає увагу на те, що в ході проведення моніторингу закупівель відповідачем не було встановлено порушення, яке має негативний вплив для бюджету, у спірному висновку не зазначено щодо неефективного, незаконного, нецільового використання бюджетних коштів, не встановлено обставин що створюють загрозу корупційним діям та зловживанням з боку учасників торгів.
Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Частиною 1 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно із частинами 1, 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до ч. 3 ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Отже, з урахуванням вищевикладеного, суд дійшов висновку про те, що оскаржуваний висновок від 06.01.2022 року, підлягає визнанню протиправним та скасуванню.
З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Щодо вирішення питання про розподіл судових витрат, суд виходить з наступного.
Згідно ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Як вбачається з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання адміністративного позову до суду в розмірі 2481,00 грн., що документально підтверджується платіжним дорученням № 5 від 19.01.2022 року.
Враховуючи, що адміністративний позов задоволено повністю, сплачений позивачем судовий збір за подачу адміністративного позову до суду в розмірі 2481,00 грн. підлягає стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Керуючись ст.ст. 2-10, 11, 12, 47, 72-77, 94, 122, 132, 139, 193, 241-246, 250, 251, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Позовну заяву Департаменту екологічної політики Дніпровської міської ради до Східного офісу Держаудитслужби, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Комунальне підприємство «Центр екологічного моніторингу» Дніпропетровської обласної ради про визнання протиправним та скасування висновку задовольнити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в порядку та у строки, встановлені ст. ст. 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення складено 22.06.2022 року.

Суддя І.О. Лозицька