Справа № 120/4346/22
Суддя: Заброцька Людмила Олександрівна
Дата ухвалення: 2022-06-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

15 червня 2022 р. Справа № 120/4346/22

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Заброцька Людмила Олександрівна, розглянувши матеріали позовної заяви:

за позовом: ОСОБА_1 ,

до: Департаменту соціальної та молодіжної політики Вінницької обласної державної адміністрації,

про: зобов`язання вчинити дії та відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Департаменту соціальної та молодіжної політики Вінницької обласної державної адміністрації про зобов`язання вчинити дії та відшкодування моральної шкоди.

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 171 КАС України, після одержання позовної заяви суддя з`ясовує, зокрема, чи подано позов у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Ознайомившись з матеріалами справи, приходжу до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Частиною 2 ст. 160 КАС України визначено, що позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб. При цьому позовна заява повинна відповідати загальним вимогам, що встановлені статтями 160, 161 КАС України.

Так, способи захисту прав та інтересів фізичної та юридичної особи у публічно-правовому спорі визначено частиною першою статті 5 КАС України, згідно з якою кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Наведене узгоджується з повноваженнями суду при вирішенні справи. Зокрема, відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 245 КАС України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Отже, для прийняття рішення про зобов`язання суб`єкта владних повноважень вчинити певні дії суд неодмінно повинен встановити факт його бездіяльності та констатувати її протиправний характер внаслідок порушення прав, свобод та інтересів позивача з боку відповідача-суб`єкта владних повноважень.

Водночас протиправна бездіяльність суб`єкта владних повноважень це зовнішня форма поведінки (діяння) цього органу, яка полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи у нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені.

При цьому, відповідно п.4 та 9 до ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються:

зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів;

у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Разом з тим, заявлені позивачем вимоги не відповідають вказаним приписам.

Так, згідно з прохальною частиною позовної заяви позивач, зокрема, просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Департаменту соціальної та молодіжної політики Вінницької обласної державної адміністрації.

Таким чином, позивачем не зазначено яку конкретну бездіяльність відповідача він просить визнати протиправною ( коли така бездіяльність була допущена, в чому полягала тощо).

Вказане не дає можливості встановити дійсний зміст заявлених позовних вимог.

Також, відповідно до ч. 6 статті 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Частинами першою - другою статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Інститут строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою спонукання учасників адміністративного судочинства до своєчасного вчинення ними процесуальних дій. Регламентування строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Крім цього, строки звернення до суду із адміністративним позовом обмежують час, протягом якого правовідносини можуть вважатися спірними.

Щодо відліку строку звернення із адміністративним позовом, суд зазначає, що порівняльний аналіз термінів дізнався та повинен дізнатися, що містяться в ч. 2 ст. 122 КАС України, дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку позивача знати про стан своїх прав. При визначенні початку перебігу строку звернення до суду, суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Як можливо встановити з мотивувальної частини позовної заяви ( оскільки вимоги викладені в прохальній частині позовної заяви є неконкретними, не дають змоги встановити іх дійсний зміст, про що судом зазначено вище ) позивач вважає протиправною бездіяльність відповідача щодо не розгляду його заяви від 11.10.2018 року про видачу йому посвідчення учасника ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС у 1986 році, з якою він звернувся до Броварської міської ради ще 02.11.2018 року.

При цьому позивач вказує, що з 12.09.2019 року його заява знаходиться у Департаменті соціальної та молодіжної політики Вінницької обласної державної адміністрації, що підтверджується копією повторної заяви позивача від 09.12.2021.

Також позивач зазначає, що він 12.01.2022 звертався до Міністерства соціальної політики України зі скаргою на бездіяльність Департаменту соціального захисту населення Вінницької обласної державної адміністрації.

10.02.2022 Міністерство соціальної політики України направило скаргу позивача до Національної соціальної сервісної служби України, проте, як зазначає позивач, станом на 01.06.2022 відповідь на свою скаргу він не отримав.

З огляду на викладене, на думку позивача, строк звернення до суду ним не пропущено.

Надаючи оцінку таким доводам, зауважую наступне.

Постановою Кабінету Міністрів України №551 від 11.07.2018 "Деякі питання видачі посвідчень особам, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, та іншим категоріям громадян", визначено процедуру видачі посвідчень особам, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи.

Так у пункті 11 вказаної постанови зазначено, що рішення про видачу або відмову у видачі посвідчення приймається у місячний строк з дня надходження необхідних документів до уповноважених органів.

Суд зазначає, що звернувшись до Броварської міської ради із заявою від 11.10.2018 та не отримавши відповідь у встановлений (місячний) строк, позивач повинен був дізнатися про порушення його права.

В той же час, з матеріалів позовної заяви вбачається, що 12.09.2019 року позивач здав документи на видачу посвідчення учасника ліквідації аварії на Чорнобильській АЕС категорії 1 до Управління соціальної та молодіжної політики Хмільницької райдержадміністрації Вінницької області.

І лише в грудні 2021 року позивач подав до відповідача заяву про видачу йому посвідчення учасника ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС.

Суд наголошує, що реалізація позивачем права на звернення до суду з даною позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежала виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності інших осіб, в тому числі посадових осіб відповідача.

Посилання позивача, що він звернувся до Міністерства соціальної політики України зі скаргою на бездіяльність відповідача, також не заслуговують на увагу, оскільки звернення з такою скаргою не змінює момент, з якого позивач повинен був дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли позивач вчинив чергові дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду в даному випадку.

Отже суд вважає, що підстави вказані позивачем у клопотанні про поновлення строку звернення до суду є неповажними.

Згідно з ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

При цьому, поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами процесуальних дій, та підтверджені належними доказами.

За правилами, визначеними частиною 1 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини 2 статті 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, позовну заяву слід залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення вказаних в цій ухвалі недоліків позовної заяви шляхом:

- уточнення змісту позовних вимог, а саме конкретизування, які саме дії (бездіяльність) відповідача ( та коли вони вчинені/ допущені ) позивач вважає протиправними і такими, що порушують його права та законні інтереси, внаслідок яких позивач звертається з цим позовом до суду;

- виходячи з уточнених позовних вимог, подати до суду заяву про поновлення строку звернення до суду разом із доказами, які, на його думку, вказують на поважність причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом.

Керуючись ст. 122, 123, 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту соціальної та молодіжної політики Вінницької обласної державної адміністрації про зобов`язання вчинити дії та відшкодування моральної шкоди залишити без руху.

Запропонувати позивачу у 10-денний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали суду.

Копію даної ухвали направити позивачу для відома та виконання.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ч. 3 ст. 293 КАС України, заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Заброцька Людмила Олександрівна