Справа № 520/3259/22
Суддя: Григоров Д.В.
Дата ухвалення: 2022-06-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА
про повернення позовної заяви
21 червня 2022 р. Справа № 520/3259/22

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Григоров Д.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В :
Позивач - ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, в якому просив суд:

- визнати протиправною бездіяльність військової частини НОМЕР_1 щодо не виплати ОСОБА_1 грошової компенсації за неотримане речове майно;

- зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 нарахувати та виплатити ОСОБА_1 грошову компенсацію за неотримане речове майно.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 16.02.2022р. позовну заяву залишено без руху. Повідомлено позивача про необхідність виправити недоліки позовної заяви, а саме: надати до суду оригінал платіжного документу, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 992,40 грн.; надати до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду та вказати підстави, що його зумовили, разом із доказами поважності причин його пропуску; надати докази направлення на адресу відповідача листом з описом вкладення копій поданих до суду документів. Встановлено позивачу термін для усунення недоліків позовної заяви - протягом десяти днів з моменту отримання даної ухвали.

18.05.2022р. до суду через систему "Електронний кабінет" надійшло клопотання про відстрочення та/або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати від 09.03.2022р., у якому позивач просить суд відстрочити сплату судового збору до ухвалення остаточного рішення по справі.

Також, 18.05.2021р. до суду через систему "Електронний кабінет" надійшла заява про поновлення процесуального строку від 09.03.2022р., у якій позивач просить суд поновити строк для усунення недоліків та продовжити його до закінчення агресії РФ.

В обґрунтування клопотання про відстрочення сплати судового збору позивач зазначає, що ухвалу суду було ним отримано 25.02.2022р., а 24.02.2022р. була почата агресія РФ, уведено воєнний стан в країні. Також зазначає, що на теперішній час позивач втратив роботу, має скрутне матеріальне та фінансове становище, докази чого представити він не має можливості у зв`язку з війною та не роботою підприємств.

Розглядаючи вказане клопотання, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до частини 1 статті 133 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

При цьому суд зазначає, що майновий стан фізичної особи охоплює всі види її доходів та наявні заощадження.

Відповідно, особа, яка вважає свій майновий стан незадовільним, через що в неї існують перешкоди для доступу до правосуддя, має подати до суду відповідні докази, які свідчили б про скрутне становище (податкову декларацію про доходи, довідку від податкового органу про суму отриманих доходів за 2021 рік, довідку про призначення державної соціальної допомоги тощо).

Відповідно до ст. 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Зазначені норми є диспозитивними і встановлюють не обов`язок, а повноваження суду звільнити особу від сплати судового збору (відстрочити, розстрочити його сплату або зменшити його розмір).

При цьому, суд вирішуючи питання про відстрочення сплати судового збору (звільнення, розстрочення його сплати або зменшення його розміру) обмежений статтею 8 Закону України «Про судовий збір», в якій зазначено вичерпний перелік підстав для вказаних процесуальних дій.

Звільнення від сплати судового збору на певній стадії судового процесу не створює пільг щодо його сплати на інших його стадіях чи в інших судових провадженнях.

Отже, у розумінні приписів ст. 8 Закону України "Про судовий збір" відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, звільнення його від сплати може мати місце за наявності виключних обставин.

Так, з метою недопущення порушень прав позивача, ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 16.02.2022р. надано позивачу можливість надати до суду докази сплати судового збору або належні та допустимі докази на підтвердження свого скрутного майнового стану, як підстави для відстрочення сплати судового збору (звільнення, розстрочення або зменшення розміру).

Суд зазначає, що подана позивачем заява про відстрочення сплати судового збору від 09.03.2022р. не містить будь-яких доказів на підтвердження скрутного майнового стану позивача, як підстави для відстрочення сплати судового збору. Інших доказів на підтвердження свого майнового стану (довідки з органів доходів і зборів, тощо) позивач або уповноважений представник останнього не надали.

Суд наголошує, що уведення в Україні воєнного стану є загальновідомою обставиною та не підлягає доказуванню в силу приписів ч. 3 ст. 78 КАС України.

Зокрема, Указом Президента України від 24.02.2022 р. № 64/2022 введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. У зв`язку із введенням в Україні воєнного стану тимчасово, на період дії правового режиму воєнного стану, можуть обмежуватися конституційні права і свободи людини і громадянина, передбачені статтями 30 - 34, 38, 39, 41-44, 53 Конституції України, а також вводитися тимчасові обмеження прав і законних інтересів юридичних осіб в межах та обсязі, що необхідні для забезпечення можливості запровадження та здійснення заходів правового режиму воєнного стану, які передбачені частиною першою статті 8 Закону України "Про правовий режим воєнного стану".

В подальшому строк воєнного стану було продовжено та він діє до цього часу.

Згідно ст.26 Закону України "Про правовий режим воєнного стану", правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється.

Разом з тим, втрата в зв`язку з уведенням воєнного стану роботи, відсутність доходу та інші негативні наслідки стосовно позивача, які поставили його, як він вказує, у скрутне матеріальне становище підлягають доведенню відповідно до вимог ст. 77 КАС України, яка передбачає, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких грунтуються її вимоги та заперечення. Таких доказів позивачем не надано. Конкретних підстав, за яких позивач не може надати такі докази, ним не наведено. Так само, ним не вказано місце роботи, де він працював, посаду, дату, з якої фактично припинено трудові відносини та інші відомості, з яких можливо дійти висновку про обгрунтованість його доводів.

Відповідно до ч. 4 ст. 79 КАС України, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк. Учасник справи також повинен надати докази, які підтверджують, що він здійснив усі залежні від нього дії, спрямовані на отримання відповідного доказу.

Вказаних приписів позивачем не дотримано.

Суд зауважує, що статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, яка передбачає єдиний правовий режим, який забезпечує реалізацію їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків. При цьому, оплата судового збору за подання позовної заяви є процесуальним обов`язком сторони, що звертається до суду.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19 червня 2001 року в справі "Креуз проти Польщі", "право на суд" не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими.

Неможливість вчиненні певної процесуальної дії учасником судового процесу підлягає доведенню на загальних підставах. Однак, доказів такої неможливості позивачем не надано, як не підтверджено підстави, викладені в поданому клопотанні.

Суд звертає увагу, що прохання про продовження судом процесуального строку на усунення недоліків позовної заяви зі сплати судового збору подане клопотання не містить, а суд не знаходить достатніх підстав для реалізації права на продовження позивачу процесуального строку для усунення недоліків позовної заяви без відповідної ініціативи позивача.

Що стосується вимог ухвали суду від 16.02.2022р. про надання доказів направлення на адресу відповідача листом з описом вкладення копій поданих до суду документів, їх позивачем не усунуто.

Стосовно заяви позивача про продовження йому строку для усунення недоліків позовної заяви в частині надання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, слід зауважити, що неможливість подання такої заяви позивач обгрунтовує тим, що не працював інтернет та було відсутнім електропостачання. Проте, яким чином на час подання заяви від 09.03.2022р. через систему "Електронний суд" вказані обставини завадили позивачеві також подати відповідну заяву про поновлення строку звернення до суду ним не вказано. Як вбачається з заяви позивача, на час її складання в системі "Електронний суд" зазначені несприятливі обставини припинили своє існування.

Як вказано вище, неможливість вчинення певної процесуальної дії учасником судового процесу, підлягає доведенню на загальних підставах. Однак, доказів такої неможливості заявником не надано, як не підтверджено підстави, викладені в поданій заяві.

З урахуванням наведеного, суд вважає, що в даному випадку продовження судом процесуального строку на усунення недоліків позовної заяви не є гарантією виконання позивачем вимог ухвали про залишення її без руху.

Отже, враховуючи вищевикладене, слід дійти висновку, що станом на 21.06.2022р. недоліки позовної заяви не усунуто.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Таким чином позовна заява підлягає поверненню.

Згідно з положеннями ч. 5, 6, 8 ст. 169 КАС України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху або про повернення позовної заяви надсилається особі, яка подала позовну заяву, не пізніше наступного дня після її постановлення. Копія позовної заяви залишається в суді.

Керуючись статтями 123, 160, 161, 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

У Х В А Л И В :
У задоволенні клопотання позивача про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору за подання позову до Військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, а також заяви про поновлення процесуального строку, - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії - повернути позивачу.

Ухвала може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Текст ухвали складено та підписано 21.06.2022р.

Суддя Д.В. Григоров