Справа № 560/4372/22
Суддя: Блонський В.К.
Дата ухвалення: 2022-06-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/4372/22
УХВАЛА

іменем України

20 червня 2022 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Блонського В.К.

розглянувши адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Хмельницької обласної прокуратури про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся в Хмельницький окружний адміністративний суд з позовом до відповідача, в якому просить:

1. Визнати противоправними дії прокуратури Хмельницької області, що до строку прийняття постанови, відповідно порушення місячного терміну, з дня звернення заявника.

2. Визнати противоправними дії прокуратури Хмельницької області, що до внесення в постанову, від 31 березня 2021 року, Хмельницький обласний прокуратури про відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно - розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду, розміру заробітку та інших грошових доходів та шкоди що підлягає відшкодуванню 0 грн. 0 коп.

3. Визнати противоправною бездіяльність прокуратури Хмельницької області відносно не внесення в постанову, від 31 березня 2021 року, Хмельницької обласної прокуратури про відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно - розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду:

- докладного розрахунку втраченого громадянином заробітку (доходу) з посиланням на документи, на підставі яких проведено розрахунок (розмір середньомісячного заробітку, період, протягом якого громадянин був відсторонений від попередньої посади, перебував під вартою як запобіжного заходу, відбував покарання або адміністративне стягнення; сума податків, що підлягає утриманню за цей період часу, підсумкова сума, що підлягає виплаті в рахунок втраченого заробітку);

- розміру сум, що виплачені (стягнуті за виконавчим листом) на користь установи (адвоката), яка надала юридичну допомогу;

- загальної суми, що підлягає виплаті громадянинові в рахунок відшкодування завданої шкоди, і порядок її виплати.

4. Скасувати постанову від 31 березня 2021 року Хмельницької обласної прокуратури про відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно - розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду.

5. Зобов`язати прокуратуру Хмельницької області прийняти нову постанову про відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно - розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду відносно громадянина ОСОБА_1 ,, в якій, як вхідні данні взяти до уваги, що:

- ОСОБА_1 , 2009 -2015 p.p. зареєстрований у якості приватного підприємця, доходу не отримував, за час перебування під слідством та судом був позбавлений можливості отримувати заробіток та інші грошові доходи. Розмір шкоди, за не отримання доходів як ФОП, визначається виходячи з встановленого законом мінімуму заробітної плати з дотриманням передбаченого законодавством коригування втраченого громадянином заробітку, що місячно ( до моменту винесення постанови);

- ОСОБА_1 2009-2015p.p. був директором ПП «ЕНЕРГОКОМПЛЕКТ». Позивач на підприємстві доходу не отримував, за час перебування під слідством та судом був позбавлений можливості отримувати заробіток та інші грошові доходи. Розмір шкоди, за не отримання доходів, як директор ПП «ЕНЕРГОКОМПЛЕКТ» визначається виходячи з встановленого законом мінімуму заробітної плати з дотриманням передбаченого законодавством коригування втраченого громадянином заробітку, щомісячно (до моменту винесення постанови);

- ОСОБА_1 2009-20І5р.р. був фінансовим директором ТОВ «ПММ», доходу не отримував за час перебування під слідством та судом був позбавлений можливості отримувати заробіток та інші грошові доходи. Розмір шкоди, як директора ПП ТОВ «ПММ», визначається виходячи з встановленого законом мінімуму заробітної плати з дотриманням передбаченого законодавством коригування втраченого громадянином заробітку, щомісячно (до моменту винесення постанови);

- ОСОБА_1 2009-2015р.р. був директором ПП «Постач - Сервіс», доходу не отримував за час перебування під слідством та судом був позбавлений можливості отримувати заробіток та інші грошові доходи. Розмір шкоди, як директора ПП «Постач - Сервіс», визначається виходячи з встановленого законом мінімуму заробітної плати з дотриманням передбаченого законодавством коригування втраченого громадянином заробітку, щомісячно ( до моменту винесення постанови);

- ОСОБА_1 2009-2015р.р. був директором ПП «Дизайн Буд Сервіс Поділля», доходу не отримував за чає перебування під слідством та судом був позбавлений можливості отримувати заробіток та інші грошові доходи. Розмір шкоди, як директора ПП «Дизайн Буд Сервіс Поділля», визначається виходячи з встановленого законом мінімуму заробітної плати з дотриманням передбаченого законодавством коригування втраченого громадянином заробітку, щомісячно за період (до моменту винесення постанови);

6. Зобов`язати прокуратуру Хмельницької області встановити середньо ринкову вартість арештованого майна, для чого провести його оцінку по середнім цінам на момент винесення постанови. Розмір компенсації обрахувати з урахуванням методики розрахунку орендної плати за державне майно та пропорції її розподілу (у редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 4 жовтня 1995 року № 786, а саме на:

- земельну ділянку, належну ОСОБА_1 , на підставі державного акта на право власності серії ЯЖ№ 959415, площею 0,10 га;

- автомобіль «Jeep Compass» № НОМЕР_1 ;

- трансформатор ТДТН 25000/110, заводський номер НОМЕР_2 , який належав ОСОБА_1 на підставі біржової угоди від 09 листопада 2006 року;

- квартиру за адресою АДРЕСА_1 .

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 28.03.2022 року вирішено відкрити спрощене позовне провадження у даній справі без виклику сторін.

Відповідач подав до суду відзив на даний адміністративний позов, в якому зазначає, що даний адміністративний позов не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства, тому провадження у справі необхідно закрити.

Позивач подав до суду відповідь на відзив, в якій не погодився із позицією відповідача викладеною у поданому відзиві.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що провадження у даній справі необхідно закрити з наступних підстав.

Судом встановлено, що постановою Хмельницького окружного адміністративного суду від 10.07.2017 року вирішено:

- визнати протиправними дії прокуратури Хмельницької області щодо відмови у прийняті постанови про відшкодування ОСОБА_1 втраченого заробітку та інших грошових доходів, які він втратив внаслідок проведення досудового розслідування № 0000028 від 16.05.2014 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною 2 статті 212 та частиною 2 статті 366 КК України, прийняття якої передбачене статтею 12 Закону України "Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду" № 266-94 від 01.12.1994 року;

- зобов`язати прокуратуру Хмельницької області повторно розглянути звернення ОСОБА_1 до прокуратури Хмельницької області з приводу виплати йому втраченого заробітку та інших грошових доходів, які він втратив внаслідок проведення досудового розслідування № 0000028 від 16.05.2014 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною 2 статті 212 та частиною 2 статті 366 КК України, та прийняти постанову у порядку, передбаченому статтею 12 Закону України "Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду" № 266-94 від 01.12.1994 року.

Постановою прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами фіскальної служби Прокуратури Хмельницької області від 08.11.2017 року, на звернення ОСОБА_1 із заявою про відшкодування йому втраченого заробітку та втраченого прибутку, було відмовлено у задоволенні відшкодування шкоди, завданої незаконними діями органів дізнання, попереднього слідства, прокуратури і суду з тих підстав, що досудове розслідування здійснювалось слідчими СУ ФР ГУ ДФС у Хмельницькій області, ними порушувалась кримінальна справа стосовно особи, ініціювались запобіжні заходи (тримання під вартою), а в значній частині обвинувачення ОСОБА_1 був виправданий Хмельницьким міськрайонним судом, який також змінював запобіжний захід на підписку про невиїзд, а тому у Прокуратури Хмельницької області відсутні законні, обґрунтовані підстави, а також оригінали документів, необхідні для визначення шкоди, яка підлягає відшкодуванню ОСОБА_1

ОСОБА_1 , оскаржив прийняту прокуратурою постанову від 08.11.2017 до Хмельницького міськрайонного суду (справа № 686/1049/18).

Постановою Великої Палати Верховного Суду від 20.03.2019 у даній справі вирішено касаційну скаргу представника ОСОБА_1 Латюка Петра Яковича задовольнити частково, постанову Апеляційного суду Хмельницької області від 14 серпня 2018 року скасувати, справу направити до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.

Постановою Хмельницького апеляційного суду від 11.11.2020 року вирішено стягнути із Державного бюджету України через Державну казначейську службу України шляхом списання коштів з єдиного казначейського рахунку на користь ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_3 ) 21324 (двадцять одну тисячу триста двадцять чотири ) грн. 41 коп. втраченого заробітку з врахуванням індексу інфляції та 28000 (двадцять вісім тисяч) грн. витрат за надання правової допомоги у кримінальній справі, а всього - 49324 (сорок дев`ять триста двадцять чотири) грн. 41 коп.

В задоволенні решти позовних вимог ОСОБА_1 про стягнення втрачених заробітку і доходу відмовити.

Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 24.03.2020 року по справі № 560/257/20 вирішено визнати протиправною та скасувати постанову Прокуратури Хмельницької області про відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду від 14 січня 2019 року.

Зобов`язано уповноважену особу Прокуратури Хмельницької області прийняти, передбачену частиною 1 статті 12 Закону України "Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів дізнання, попереднього слідства, прокуратури і суду", постанову про відшкодування ОСОБА_1 шкоди, завданої неправомірними діями органів досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000028 від 16.05.2014 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною 2 статті 212 та частиною 2 статті 366 КК України.

На виконання вказаного рішення суду відповідачем 31.03.2021 року прийнято постанову "Про відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно - розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду", якою постановлено відшкодувати заробіток та інші грошові доходи ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає у АДРЕСА_1 , а також іншу шкоду, які він втратив внаслідок проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000028 від 16.05.2014 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 212 та ч. 2 ст. 366 КК України, в сумі 0 (нуль) гривень та 0 (нуль) копійок.

Вважаючи вказану постанову протиправною, позивач звернувся в суд з даним позовом.

Вирішуючи питання, чи належить розглядати даний позов за правилами адміністративного судочинства суд керується таким.

Відповідно до ч.1 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень

Пунктом 1 частини 1 статті 19 КАС України визначено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Так, за висновком Великої Палати Верховного Суду, викладеним у постанові від 13 червня 2018 року (справа № 819/362/16), публічно-правовий спір має особливий суб`єктний склад. Участь суб`єкта владних повноважень є обов`язковою ознакою для того, щоб класифікувати спір як публічно-правовий. Однак сама по собі участь у спорі суб`єкта владних повноважень не дає підстав ототожнювати спір із публічно-правовим та відносити його до справ адміністративної юрисдикції. Необхідно з`ясовувати, у зв`язку із чим виник спір та за захистом яких прав особа звернулася до суду.

Відповідно до постанови Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2018 року (справа № 826/27224/15) під час визначення предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі. Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Статтею 19 ЦПК України визначено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

Отже, в порядку цивільного судочинства можуть розглядатися будь-які справи, у яких хоча б одна зі сторін є фізичною особою, якщо їх вирішення не віднесено до інших видів судочинства, а предметом позову є цивільні права, які, на думку позивача, є порушеними, оспореними чи невизнаними.

За змістом статей 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Способами захисту особистих немайнових або майнових прав та інтересів, з якими особа має право звернутися до суду, зокрема, є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди, відшкодування моральної (немайнової) шкоди.

Згідно із статтею 1176 ЦК України, шкода, завдана фізичній особі внаслідок її незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту чи виправних робіт, відшкодовується державою у повному обсязі незалежно від вини посадових і службових осіб органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду. Право на відшкодування шкоди, завданої фізичній особі незаконними діями органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду, виникає у випадках, передбачених законом. Порядок відшкодування шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, органу досудового розслідування, прокуратури або суду, встановлюється законом.

Шкода, завдана громадянинові внаслідок незаконного засудження, незаконного повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, незаконного взяття і тримання під вартою, незаконного проведення в ході кримінального провадження обшуку, виїмки, незаконного накладення арешту на майно, незаконного відсторонення від роботи (посади) та інших процесуальних дій, що обмежують права громадян, підлягає відшкодуванню на підставі Закону України "Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів дізнання, попереднього слідства, прокуратури і суду" 1 грудня 1994 року № 266/94-ВР (далі Закон - № 266/94-ВР).

Частиною другою статті 1 вказаного Закону встановлено, що у випадках, зазначених у частині першій цієї статті, завдана шкода відшкодовується в повному обсязі незалежно від вини посадових осіб органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 2 Закону № 266/94-ВР, право на відшкодування шкоди в розмірах і в порядку, передбачених цим Законом, виникає у випадках закриття кримінального провадження за відсутністю події кримінального правопорушення, відсутністю у діянні складу кримінального правопорушення або невстановленням достатніх доказів для доведення винуватості особи у суді і вичерпанням можливостей їх отримати.

Тобто, чинним законодавством чітко визначено порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду.

Станом на дату звернення позивача з даним позовом до суду таким законом є Закон №266/94-ВР, прийнятий у 1994 році, сфера дії якого поширюється на широке коло суб`єктів, у тому числі й на осіб, стосовно яких закрито кримінальне провадження за відсутності в діях складу кримінального правопорушення або невстановленням достатніх доказів для доведення винуватості особи у суді і вичерпанням можливостей їх отримати.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону № 266/94-ВР відшкодування шкоди у випадках, передбачених пунктами 1, 3, 4 і 5 статті 3 цього Закону, провадиться за рахунок коштів державного бюджету.

Статтею 11 Закону № 266/94-ВР встановлено, що у разі виникнення права на відшкодування завданої шкоди відповідно до статті 2 цього Закону орган, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, слідчий, прокурор або суд зобов`язані роз`яснити особі порядок поновлення її порушених прав чи свобод та відшкодування завданої шкоди.

За змістом положень частини першої статті 12 Закону № 266/94-ВР розмір відшкодовуваної шкоди, зазначеної в пункті 1 статті 3 цього Закону (тобто заробітку та інших грошових доходів, які громадянин втратив внаслідок незаконних дій), залежно від того, який орган провадив слідчі (розшукові) дії чи розглядав справу, у місячний термін з дня звернення громадянина визначають відповідні органи, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратура і суд, про що виносять постанову (ухвалу). Якщо кримінальне провадження закрито судом при розгляді кримінальної справи в апеляційному або касаційному порядку, зазначені дії провадить суд, що розглядав справу у першій інстанції.

Частиною другою зазначеної статті встановлено, що у разі незгоди з прийнятою постановою (ухвалою) про відшкодування шкоди громадянин відповідно до положень цивільного процесуального законодавства може оскаржити постанову до суду, а ухвалу суду - до суду вищої інстанції в апеляційному порядку.

Статтею 14 Закону № 266/94-ВР передбачено, що заяву про оскарження постанови про відшкодування шкоди, завданої незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, чи прокуратури, на вибір громадянина може бути подано до суду за місцем його проживання або за місцезнаходженням відповідного органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, чи прокуратури. Сторони в цих справах звільняються від сплати судових витрат.

В свою чергу, наказом Міністерства юстиції України, Генеральної прокуратури України та Міністерства фінансів України 04 березня 1996 року № 6/5/3/41 затверджено Положення про застосування Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів дізнання, попереднього слідства, прокуратури і суду» (далі - Положення № 6/5/3/41), пунктом 6 якого встановлено, зокрема, що відповідний орган одночасно з повідомленням про закриття справи в стадії дізнання і попереднього слідства направляє громадянинові повідомлення, в якому роз`яснює, куди і протягом якого терміну можна звернутися за відшкодуванням шкоди і поновленням порушених прав. Повідомлення складається за формою, що встановлена в додатку до цього Положення. У повідомленні зазначається перелік тільки тих вимог, на які даний громадянин має право претендувати.

Згідно з пунктами 11, 12 Положення № 6/5/3/41 для визначення розміру заробітку та інших грошових доходів, які громадянин втратив внаслідок незаконних дій, громадянин протягом шести місяців після направлення йому повідомлення може, зокрема, звернутися при закритті провадження в справі органами дізнання або слідства Міністерства внутрішніх справ, Генеральної прокуратури і Служби безпеки України - відповідно до цих органів.

У місячний термін з дня звернення громадянина один з органів, перелічених в пункті 11 Положення № 6/5/3/41, залежно від того, хто з них здійснював слідчі дії або розглядав справу, витребовує від відповідних державних та громадських організацій усі необхідні документи, що мають значення для визначення розміру завданої шкоди, і виносить передбачену частиною першою статті 12 Закону № 266/94-ВР ухвалу. Пункт 12 Положення № 6/5/3/41 містить вимоги щодо змісту такої ухвали. У разі незгоди з винесеною ухвалою суду громадянин має право оскаржити її до суду в порядку, встановленому для розгляду скарг на неправомірні дії органів державного управління і службових осіб, що ущемляють права громадян.

Пунктом 26 Положення передбачено, що заяву про оскарження постанови про відшкодування шкоди, завданої незаконними діями органів дізнання, попереднього слідства чи прокуратури, відповідно до ст.14 Закону ( 266/94-ВР ) на вибір громадянина може бути подано до суду за місцем його проживання або за місцем знаходження відповідного органу дізнання, попереднього слідства чи прокуратури. Сторони в цих справах звільняються від сплати судових витрат.

Наведені приписи узгоджуються з нормами ч. 4 ст. 28 ЦПК України, яка визначає, що позови, пов`язані з відшкодуванням шкоди, заподіяної особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду, можуть пред`являтися також за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача.

Разом з тим, слід зазначити, що кримінальне провадження - це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (пункт 10 частини першої статті 3 КПК України).

У статті 42 КПК України міститься широке коло прав, одним із яких є право вимагати відшкодування шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду, в порядку, визначеному законом, а також відновлення репутації, якщо підозра, обвинувачення не підтвердилися. У чинному КПК України це право закріплене вперше.

Згідно зі статтею 130 КПК України, шкода, завдана незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду, відшкодовується державою за рахунок Державного бюджету України у випадках та в порядку, передбачених законом.

Внаслідок закриття кримінального провадження за відсутності в діянні складу кримінального правопорушення або невстановленням достатніх доказів для доведення винуватості особи у суді і вичерпанням можливостей їх отримати особа має право на відшкодування шкоди, у тому числі заробітку та інших грошових доходів, які громадянин втратив внаслідок незаконних дій, моральної шкоди, і право на таке відшкодування виникає в силу прямої вказівки закону, а саме статті 1176 ЦК України, та Закону № 266/94-ВР.

Отже, чинним законодавством чітко визначено порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду.

Відтак, виходячи з вищенаведених положень законодавства в контексті доводів позивача щодо порушення відповідачем положень ст. 1176 ЦК України, Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду», Положення про застосування Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду», та необхідності захисту його прав саме в порядку адміністративного судочинства, суд зазначає таке.

Відповідно до ч.5 ст.21 КАС України вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень або іншим порушенням прав, свобод та інтересів суб`єктів публічно-правових відносин, або вимоги про витребування майна, вилученого на підставі рішення суб`єкта владних повноважень, розглядаються адміністративним судом, якщо вони заявлені в одному провадженні з вимогою вирішити публічно-правовий спір. Інакше такі вимоги вирішуються судами в порядку цивільного або господарського судочинства.

Враховуючи вищевикладене та приймаючи до уваги, що судом не встановлено наявності між сторонами публічно - правового спору, приходжу до висновку, що поданий позивачем позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства, а такий спір підлягає розгляду та вирішенню в порядку цивільного судочинства.

Така ж правова позиція щодо спору, пов`язаного з визначенням розміру заробітку та інших грошових доходів, які громадянин втратив унаслідок незаконних дій та які підлягають стягненню на його користь, викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 29 травня 2019 року у справі № 522/1021/16-ц (провадження № 14-136цс19).

З аналізу вказаних норм КАС України, постанови Великої Палати Верховного Суду від 20.03.2019 року по справі № 686/1049/18, постанови Великої Палати Верховного Суду від 29 травня 2019 року у справі № 522/1021/16-ц вбачається, що в порядку адміністративного судочинства можуть бути розглянуті справи щодо відмови прокурором у прийнятті постанови про відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно - розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду.

Суд звертає увагу на те, що в спірних правовідносинах 31.03.2021 року відповідачем прийнято відповідну постанову, і визначено розмір шкоди в 0 гривень, 0 копійок, тому з врахуванням вищенаведених постанов Великої Палати Верховного Суду, та норм частини 2 статті 12 Закону України "Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду" № 266-94 від 01.12.1994 року, у разі якщо громадянин не згоден з розміром визначеної шкоди, він має право оскаржити відповідну постанову прокурора до суду відповідно до положень цивільного процесуального законодавства, а ухвалу суду - до суду вищої інстанції в апеляційному порядку.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 238 Кодексу адміністративного судочинства України суд закриває провадження у справі якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

В силу ч.2 ст. 239 КАС України, у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду зі спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Керуючись статтями 238, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Закрити провадження у справі 560/4372/22 за позовом ОСОБА_1 до Хмельницької обласної прокуратури про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії .

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Головуючий суддя В.К. Блонський