Справа № 320/245/21
Суддя: Ключкович Василь Юрійович
Дата ухвалення: 2022-06-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа №320/245/21 Суддя (судді) першої інстанції: Дудін С.О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 червня 2022 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Ключковича В.Ю.,

суддів Беспалова О.О.,

Грибан І.О.,

розглянувши у письмовому провадженні апеляційну скаргу Київської митниці Держмитслужби на рішення Київського окружного адміністративного суду від 30 листопада 2021 року у справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Кволіті Фіш» до Київської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів,-

В С Т А Н О В И В :

Товариства з обмеженою відповідальністю «Кволіті Фіш» звернулося до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Київської митниці Держмитслужби, в якому просило суд визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA100320/2020/000051/2 від 25.05.2020, №UA100320/2020/000053/2 від 25.05.2020, №UA100320/2020/000057/2 від 29.05.2020 та №UA100320/2020/000052/2 від 25.05.2020.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 30.11.2021 адміністративний позов задоволено.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, відповідач подав апеляційну скаргу, з підстав порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповного з`ясування обставин, що мають значення для справи, в якій просить: скасувати рішення Київського окружного адміністративного суду від 30.11.2021 та ухвалити нову постанову про відмову в задоволенні позовних вимог.

Відповідач вважає, що надані позивачем відомості щодо складових митної вартості ввезених товарів не були підтверджені документально.

Так, декларанту повідомлено, що відповідно до положень ч. 6 ст. 53 Митного кодексу України за власним бажанням може подати додаткові наявні документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару, зокрема, які підтверджують складові митної вартості. Декларантом на запит митного органу додаткові документи не надано. За результатами розгляду основних документів встановлено наступне: у транспортній накладній (CMR) від 21.05.2020 №0011606 перевізником зазначена інша компанія, ніж та від якої надана довідка про вартість транспортування, а саме «.INRICH LTD». На вимогу митного органу декларантом не надано: каталоги, специфікації, висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. Також, відповідно до ст. 254 Митного кодексу України позивачу необхідно було надати переклад українською мовою наданих документів.

Таким чином, декларантом не виконано вимоги щодо надання додаткових документів, зокрема не подано достовірних відомостей щодо складових митної вартості, а саме витрат на транспортування. Таким чином, надані декларантом документи містять розбіжності та не містять документально підтверджених належним чином відповідно до ч. 21 ст. 58 Митного кодексу України відомостей щодо складових митної вартості, необхідних при її обчисленні.

Враховуючи неможливість застосування попередніх методів відповідачем запропоновано визначити митну вартість із застосуванням резервного методу відповідно до статті 64 Митного кодексу України з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі, яка щонайбільшою мірою ґрунтується на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях та джерелом довідкової інформації при здійснені контролю за правильністю визначення митної вартості товарів є інформація, яка зазначена в ЄАІС Держмитслужби, щодо ідентичного товару за контрактом, укладеним з тим же виробником тим же отримувачем: від 03.03.2020 №ІІА100110/2020/601812, та становить 1,7 дол. США/кг.

Також, апелянт просить замінити відповідача Київську митницю Держмитслужби на Київську митницю як відокремлений підрозділ Державної митної служби України, оскільки Київська митниця Держмитслужби перебуває в стані припинення (проводяться реорганізаційні заходи з метою припинення юридичної особи), в свою чергу Київська митниця як відокремлений підрозділ Державної митної служби України, здійснює функції і повноваження з реалізації державної митної політики та здійснює супроводження судових справ, де раніше стороною виступала Київська митниця Держмитслужби.

Відзив на апеляційну скаргу до Шостого апеляційного адміністративного суду не надходив.

Керуючись частинами 1 та 2 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Переглядаючи справу за наявними у ній доказами, перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів зазначає про таке.

Матеріалами справи підтверджено, що ТОВ «Кволіті Фіш» зареєстровано в якості юридичної особи 23.06.2014, що підтверджується інформацією з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

03.01.2017 між OU Mortellar Invest (Продавець) та ТОВ «Кволіті Фіш» (Покупець) було укладено контракт №32017/01/1Ukr-Est, за умовами якого продавець зобов`язався поставити, а покупець прийняти та оплатити продукцію (товар) на умовах, відповідно до інвойсу по кожній партії товару.

На виконання пп. 2.1-2.3 п. 2 контракту поставка товару можу здійснюватися одночасно або партіями. Строк поставки попередньо узгоджується сторонами. Поставка товару/імпорт (його приймання, відвантаження, контроль за збереженням, доставка на територію покупця, митне очищення).

Згідно з пп. 3.1 п. 3 контракту ціна товару, який є предметом купівлі-продажу, зазначається в інвойсі і зазначається в EUR або USD.

За приписами пп.3.2 п.3 контракту ціна товару визначається на умовах діючих правил Інкотермс-2010 і доповнень до них.

Підпунктом 3.3 п. 3 контракту визначено, що загальна сума контракту складає загальну суму, зазначену в інвойсах до контракту.

На виконання пп. 4.1 п. 4 контракту умови поставки відповідно Інкотермс вказуються в інвойсі на кожну поставку товару. Умови оплати вказуються в Інвойсі на кожну поставку товару.

За приписами пп. 7.2 п. 7 контракту кожна поставка товару забезпечується документами виробника товару, а саме: сертифікатом походження; сертифікатом кількості; ветеринарними сертифікатами; іншими необхідними документами за вимогою покупця.

Підпункт 11.1 п. 11 контракту встановлює, що даний контракт вступає в силу з моменту його підписання уповноваженими представниками сторін (підписи та печатки по факсу мають юридичну силу) і діють до 31.12.2017.

28.12.2019 між сторонами було укладено Додаткову угоду №28/12/19 до вказаного контракту, в якому сторони дійшли згоди викласти пункт 11.1 контракту від 28.12.2019 №32017/01/1Ukr-Est у наступній редакції: "Постійний контракт вступає в силу з моменту підписання уповноваженими представниками сторін (підписи та печатки по факсу мають юридичну силу) і діють до 31.12.2020 року".

01.04.2020 між сторонами було укладено Додаткову угоду №01/04/20 до вказаного контракту, в якому сторони визначили реквізити покупця.

17.12.2018 між Закритим акціонерним товариством «Клайпедос Транслит» (Експедитор) та OU Mortellar Invest (Клієнт) було укладено договір експедирування вантажів №TR/MI-2018-12-17, за умовами якого експедитор зобов`язався за винагороду від імені клієнта надати послуги, пов`язані з експедируванням вантажів і здійснити з цим інші дії.

Також між сторонами було укладено Додаток №1 до договору, в якому сторони дійшли згоди щодо вартості послуг.

25.05.2019 ТОВ «Кволіті Фіш» подало до Київської митниці Держмислужби митну декларацію №UA100320/2020/619591, у графі 22 якої зазначений товар, митна вартість якого склала 13 996,80 євро.

На підтвердження заявленої митної вартості товару митному органу були подані: (0003) сертифікат якості від 20.05.2020; (3080) рахунок-фактура (інвойс) №189 від 19.05.2020; (0730) автотранспортна накладна б/н від 21.05.2020; (0861) сертифікат про походження товару №А417731 від 20.05.2020; (3007) довідка про вартість перевезення товару від 25.05.2020; (4100) контракт від 03.01.2017 №32017/01//1Ukr-Est; (4103) додаткова угода до контракту №28/12/19 від 28.12.2019; (4103) додаткова угода до контракту №01/04/20 від 01.04.2020; (9610) митна декларація країни відправлення №20LTLC0100EK0BA578 від 21.05.2020.

Розглянувши подані ТОВ «Кволіті Фіш» документи для підтвердження заявленої в митній декларації митної вартості товару, митний орган направив позивачу електронний запит (повідомлення), в якому зазначив про необхідність надання позивачем додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості: виписку з бухгалтерської документації; за наявності інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; страхові документи (у разі здійснення страхування; документи, що містять відомості про вартість страхування, прайс-листи виробника; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями або інформація біржових організацій про варіть товару та сировини; надати переклад українською мовою наданих документів.

На вказаний запит позивач направив заяву, у якій зазначив, що на даний момент відсутня можливість надати додаткові документи, окрім наданих раніше.

25.05.2020 Київською митницею Держмислужби було прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA100320/2020/000051/2, згідно з яким відповідач, застосував резервний метод визначення митної вартості товарів (метод 2ґ) та заявлену позивачем митну вартість товару в митній декларації №UA100320/2020/619591 від 25.05.2020 скоригував з 13 996,80 євро до 19 614,96 євро.

Обґрунтовуючи підстави неприйняття заявленої ТОВ «Кволіті Фіш» митної вартості товару, митний орган у графі 33 спірного рішення зазначив, що:

- товариством не надано до митного оформлення документи, які підтверджують вартість перевезення товару, а саме: рахунок-фактуру (акт виконаних робіт/наданих послуг), договору (контракту) про надання транспортно-експедиційних послуг, банківські платіжні документи;

- товариством не надано договору на міжнародне перевезення вантажу;

- у транспортній накладній (CMR) від 21.05.2020 б/н перевізником зазначена інша компанія, ніж та від якої надана довідка про вартість транспортування, а саме "Strishnyi Oleg";

- виявлені розбіжності між даними у митній країні відправлення та заявленими у МД до митного оформлення, а саме: в митній декларації зазначено відправника - UAB "Kaminatrans" LT Klaipedos m. в митній декларації - JSC "Klaipedos Transit" I.Kanto 16-2 Klaipeda. Lithuania);

- на вимогу митного органу декларантом не надано каталоги, специфікації, висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Відповідач зазначив, що митна вартість товару визначена із застосуванням резервного методу визначення митної вартості товарів.

Відповідач зазначив, що митна вартість товару визначена із застосуванням резервного методу визначення митної вартості товарів. Другорядні методи визначення митної вартості 2а та 2б - за ціною договору щодо ідентичних/подібних (аналогічних) товарів відповідно до статей 58,60 Митного кодексу України неможливо застосувати через відсутність у митниці інформації про митне оформлення ідентичних чи подібних товарів саме за ціною договору.

Методи визначення митної вартості 2в та 2г - на основі віднімання та додавання відомостей - не можуть бути застосовані у зв`язку з відсутністю у митниці відомостей про всі складові вартості виробництва товару та його доставки на митну територію України, що є необхідною умовою для використання таких методів.

У спірному рішенні відповідач зазначив джерела інформації, якими користувався митний орган при здійснені контролю за правильністю визначення митної вартості товару: товар-1: митні декларації від 24.01.2020 №UA100110/2019/000003/4, від 27.03.2020 №UА100110/2019/0000011/4 та UА100110/2019/0000012/4.

На підставі прийнятого рішення про коригування митної вартості товару, Київська митниця ДФС видала позивачу картку відмови у прийнятті митної декларації митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100320/2020/00090.

З метою випуску товару у вільний обіг у порядку, передбаченому ч. 7 ст. 55 та ч. 2 ст. 263 Митного Кодексу України, позивач, з урахуванням коригувань, подав нову митну декларацію №UA100320/2020/619663.

Судом встановлено, що позивач подав до Київської митниці Держмитслужби письмові пояснення від 24.07.2020, у яких просив скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA100320/2020/000051/2 від 25.05.2020 з додатками.

Рішенням Київської митниці Держмислужби від 31.07.2020 №7.8-1/15/11/15223 залишено без змін рішення про коригування митної вартості товарів №UA100320/2020/000051/2.

25.05.2020 позивачем було подано до Київської митниці Держмислужби митну декларацію №UA100320/2020/619590, у графі 22 якої зазначений товар, митна вартість якого склала 13 996,80 грн. євро.

На підтвердження заявленої митної вартості товару митному органу були подані, зокрема: (0003) сертифікат якості від 20.05.2020; (3080) рахунок-фактура (інвойс) №190 від; 19.05.2020; (0730) автототранспортна накладна б/н від 21.05.2020; (0861) сертифікат про походження товару №А417730 від 20.05.2020; (3007) довідка про вартість перевезення товару від 25.05.2020; (4100) контракт від 03.01.2017 №2017/01/1Ukr-Est. (4103) додаткова угода до контракту №01/04/20 від 01.04.2020; (9610) митна декларація країни відправлення №20LTLC0100EK0BA594 від 21.05.2020.

Розглянувши подані позивачем документи для підтвердження заявленої в митній декларації митної вартості товару, митний орган направив позивачеві електронний запит (повідомлення), в якому зазначив про необхідність надання позивачем додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості: виписку з бухгалтерської документації; за наявності інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; страхові документи (у разі здійснення страхування; документи, що містять відомості про вартість страхування, прайс-листи виробника; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями або інформація біржових організацій про варіть товару та сировини; надати переклад українською мовою наданих документів.

На вказаний запит ТОВ «Кволіті Фіш» направив заяву, у якій зазначив, що на даний момент відсутня можливість надати додаткові документи, окрім наданих раніше.

За результатами розгляду поданих позивачем документів для підтвердження заявленої в митній декларації митної вартості товару, Київською митницею ДФС прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA100320/2020/000053/2 від 25.05.2020, згідно з яким відповідач застосував резервний метод визначення митної вартості товарів (метод 2ґ), заявлену митну вартість товару в митній декларації №UA100320/2020/619590 від 25.05.2020 скоригував з 13 996,80 євро до 19 614,96 євро.

Обґрунтовуючи підстави неприйняття заявленої позивачем митної вартості товару, митний орган у графі 33 спірного рішення зазначив, що:

- товариством не надано до митного оформлення документи, які підтверджують вартість перевезення товару, а саме: рахунок-фактуру (акт виконаних робіт/наданих послуг), договору (контракту) про надання транспортно-експедиційних послуг, банківські платіжні документи;

- товариством не надано договору на міжнародне перевезення вантажу;

- у транспортній накладній (CMR) від 21.05.2020 б/н перевізником зазначена інша компанія, ніж та від якої надана довідка про вартість транспортування, а саме "Strishnyi Oleg";

- виявлені розбіжності між даними у митній країні відправлення та заявленими у МД до митного оформлення, а саме в митній декларації зазначено відправника - UAB "Kaminatrans" LT Klaipedos m. в митній декларації - JSC "Klaipedos Transit" I.Kanto 16-2 Klaipeda. Lithuania);

- на вимогу митного орган декларантом не надано каталоги, специфікації, висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Відповідач зазначив, що митна вартість товару визначена із застосуванням резервного методу визначення митної вартості товарів. Другорядні методи визначення митної вартості 2а та 2б - за ціною договору щодо ідентичних/подібних (аналогічних) товарів відповідно до статей 58, 60 Митного Кодексу України неможливо застосувати через відсутність у митниці інформації про митне оформлення ідентичних чи подібних товарів саме за ціною договору.

Методи визначення митної вартості 2в та 2г - на основі віднімання та додавання відомостей - не можуть бути застосовані у зв`язку з відсутністю у митниці відомостей про всі складові вартості виробництва товару та його доставки на митну територію України, що є необхідною умовою для використання таких методів.

У спірному рішенні відповідач зазначив джерела інформації, якими користувався митний орган при здійснені контролю за правильністю визначення митної вартості товару: митні декларації від 24.01.2020 №UA100110/2019/000003/4, від 27.03.2020 №UА100110/2019/0000011/4 та UА100110/2019/0000012/4.

На підставі прийнятого рішення про коригування митної вартості товару, Київська митниця ДФС видала позивачу картку відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100320/2020/00092.

З метою випуску товару у вільний обіг у порядку, передбаченому ч. 7 ст. 55 та ч. 2 ст. 263 Митного Кодексу України, ТОВ «Кволіті Фіш», з урахуванням коригувань, подав нову митну декларацію №UA100320/2020/619757.

Також, ТОВ «Кволіті Фіш» подало до Київської митниці Держмитслужби письмові пояснення від 24.07.2020, у яких просив скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA100320/2020/000053/2 від 25.05.2020 з додатками.

Рішенням Київської митниці Держмитслужби від 05.08.2020 №7.8-1/15/11/15384 залишено без змін рішення про коригування митної вартості товарів від 25.05.2020 №UA100320/2020/000053/2.

29.05.2020 позивач подав до Київської митниці Держмитслужби митну декларацію №UA100320/2020/620016, у графі 22 якої зазначено два товара, загальна митна вартість яких склала 16 392,60 євро.

На підтвердження заявленої митної вартості товару митному органу були подані: (0003) сертифікат якості від 26.05.2020; (0380) рахунок-фактура (інвойс) №201 від 26.05.2020; (0730) автотранспортна накладна б/н від 27.05.2020; (0861) сертифікат про походження товару №А417854 від 27.05.2020; (3007) довідка про вартість перевезення товару від 29.05.2020; (4100) контракт від 03.01.2017 №32017/01//1Ukr-Est; (4103) додаткова угода до контракту №28/12/19 від 28.12.2019; (4103) додаткова угода до контракту №01/04/20 від 01.04.2020; (9610) митна декларація країни відправлення №20LTLC0100EK0С0Е89 від 27.05.2020.

Розглянувши подані позивачем документи для підтвердження заявленої в митній декларації митної вартості товару, відповідач направив ТОВ «Кволіті Фіш» електронний запит (повідомлення), в якому зазначив про необхідність надання додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості: виписку з бухгалтерської документації; за наявності інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; страхові документи (у разі здійснення страхування; документи, що містять відомості про вартість страхування, прайс-листи виробника; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями або інформація біржових організацій про варіть товару та сировини; надати переклад українською мовою наданих документів.

На вказаний запит позивач направив заяву, у якій зазначив, що на даний момент відсутня можливість надати додаткові документи, окрім наданих раніше.

25.05.2020 відповідач прийняв рішення про коригування митної вартості товарів №UA100320/2020/000057/2, згідно з яким відповідач, застосував резервний метод визначення митної вартості товарів (метод 2ґ), заявлену ТОВ «Кволіті Фіш» митну вартість товару в митній декларації №UA100320/2020/620016 від 29.05.2020 та скоригував вартість одного товару з 6 156,00 євро до 8 550,00 євро.

Обґрунтовуючи підстави неприйняття заявленої ТОВ «Кволіті Фіш» митної вартості товару, митний орган у графі 33 спірного рішення зазначив, що:

- товариством не надано до митного оформлення документи, які підтверджують вартість перевезення товару, а саме: рахунок-фактуру (акт виконаних робіт/наданих послуг), договору (контракту) про надання транспортно-експедиційних послуг, банківські платіжні документи;

- товариством не надано договору на міжнародне перевезення вантажу;

- у транспортній накладній (CMR) від 27.05.2020 б/н перевізником зазначена інша компанія, ніж та від якої надана довідка про вартість транспортування, а саме "РЕ Strishnyi Oleg";

- виявлені розбіжності між даними у митній країні відправлення та заявленими у МД до митного оформлення, а саме в митній декларації зазначено відправника - UAB "Kaminatrans" LT Klaipedos m. в митній декларації - JSC "Klaipedos Transit" I.Kanto 16-2 Klaipeda. Lithuania);

- на вимогу митного орган декларантом не надано каталоги, специфікації, висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Відповідач зазначив, що митна вартість товару визначена із застосуванням резервного методу визначення митної вартості товарів.

Відповідач зазначив, що митна вартість товару визначена із застосуванням резервного методу визначення митної вартості товару. Другорядні методи визначення митної вартості 2а та 2б - за ціною договору щодо ідентичних/подібних (аналогічних) товарів відповідно до статей 58, 60 Митного Кодексу України неможливо застосувати через відсутність у митниці інформації про митне оформлення ідентичних чи подібних товарів саме за ціною договору. Методи визначення митної вартості 2в та 2г - на основі віднімання та додавання відомостей - не можуть бути застосовані у зв`язку з відсутністю у митниці відомостей про складові вартості виробництва товару та його доставки на митну територію України, що є необхідною умовою для використання таких методів.

У спірному рішенні відповідач зазначив джерела інформації, якими користувався митний орган при здійснені контролю за правильністю визначення митної вартості товару: митні декларації від 24.01.2020 №UA100110/2019/000003/4, від 27.03.2020 №UА100110/2019/0000011/4 та UА100110/2019/0000012/4.

На підставі прийнятого рішення про коригування митної вартості товару, Київська митниця Держмитслужба видала позивачу картку відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100320/2020/00101.

З метою випуску товару у вільний обіг у порядку, передбаченому ч. 7 ст. 55 та ч. 2 ст. 263 Митного Кодексу України, позивач, з урахуванням коригувань, подав нову митну декларацію №UА100320/2020/620039.

Також, ТОВ «Кволіті Фіш» подав до Київської митниці Держмитслужби письмові пояснення від 27.07.2020, у яких просив скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA100320/2020/000057/2 з додатками.

Рішенням Київської митниці Держмитслужби від 05.08.2020 №7.8-1/15/11/15384 залишено без змін рішення про коригування митної вартості товарів від 29.05.2021 №UA100320/2020/000057/2.

31.05.2018 між ТОВ «Кволіті Фіш» (Покупець) та Компанією «Corner Vrolijk B.V.» (Продавець) укладено контракт №2018/05-31 Ukr-NL, за умовами якого продавець зобов`язався поставити покупцю на умовах FCA холодильні склади, продукцію морського промислу (товар), асортимент, кількість, порт поставки та умови оплати якого визначені у комерційних інвойсах на кожну партію товару.

Згідно з п. 2.1 контракту ціна товару за контрактом зафіксована в Євро або USD і визначається на умовах FCA холодильні склади.

01.04.2020 між сторонами було підписано Додаткову угоду №01/04/20 до контракту, в якій сторони визначили реквізити покупця.

22.06.2018 між Компанією "Corner Vrolijk B.V." та Компанією UAB VPA Logistics було укладено угоду про співпрацю №18LOG06/33, за умовами якої остання надає послуги зберігання, стивідорні послуги, послуги митного брокера, транспортування вантажів, експедитора, перевезення вантажів в контейнерах.

25.05.2020 ТОВ «Кволіті Фіш» подало до Київської митниці Держмитслужби митну декларацію №UA100320/2020/619592, у графі 22 якої зазначений товар, митна вартість якого склала 19 354,50 євро.

На підтвердження заявленої митної вартості товару митному органу були подані: (0003) сертифікат якості від 21.05.2020; (0325) рахунок-проформа №140852020WK від 14.05.2020; (0380) рахунок-фактура (інвойс) №20ES175 від 21.05.2020; (0730) автотранспортна накладна №0011605 від 21.05.2020; (0861) сертифікат про походження товару №А417752 від 21.05.2020; (3001) платіжне доручення №40 від 15.05.2020; (3007) довідка про вартість перевезення товару від 25.05.2020; (4100) контракт №2018/05-31 Ukr-NL від 31.05.2018; (4103) додаткова угода до контракту №01/04/20 від 01.04.2020; (9610) митна декларація країни відправлення №20LTLC0100EK0ВВ210 від 21.05.2020.

Розглянувши подані ТОВ «Кволіті Фіш» документи для підтвердження заявленої в митній декларації митної вартості товару, митний орган направив позивачеві електронний запит (повідомлення), в якому зазначив про необхідність надання позивачем додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості: виписку з бухгалтерської документації; за наявності інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; страхові документи (у разі здійснення страхування; документи, що містять відомості про вартість страхування, прайс-листи виробника; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями або інформація біржових організацій про варіть товару та сировини; надати переклад українською мовою наданих документів.

На вказаний запит позивач направив заяву, у якій зазначив, що на даний момент відсутня можливість надати додаткові документи, окрім наданих раніше.

25.05.2020 Київська митниця Держмитслужби прийняла рішення про коригування митної вартості товарів №UA100320/2020/000052/2, згідно з яким відповідач, застосував резервний метод визначення митної вартості товарів (метод 2ґ) та заявлену позивачем митну вартість товару в митній декларації №UA100320/2020/619592 від 25.05.2020 скоригував з 19 354,50 євро до 26 253,12 євро.

Обґрунтовуючи підстави неприйняття заявленої ТОВ «Кволіті Фіш» митної вартості товару, митний орган у графі 33 спірного рішення зазначив, що:

- товариством не надано до митного оформлення документи, які підтверджують вартість перевезення товару, а саме: рахунок-фактуру (акт виконаних робіт/наданих послуг), договору (контракту) про надання транспортно-експедиційних послуг, банківські платіжні документи;

- товариством не надано договору на міжнародне перевезення вантажу;

- у транспортній накладній (CMR) від 21.05.2020 №0011606 перевізником зазначена інша компанія, ніж та від якої надана довідка про вартість транспортування, а саме ".INRICH LTD".

- на вимогу митного орган декларантом не надано каталоги, специфікації, висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Відповідач зазначив, що митна вартість товару визначена із застосуванням резервного методу визначення митної вартості товарів. Другорядні методи визначення митної вартості 2а та 2б - за ціною договору щодо ідентичних/подібних (аналогічних) товарів відповідно до статей 58, 60 Митного Кодексу України неможливо застосувати через відсутність у митниці інформації про митне оформлення ідентичних чи подібних товарів саме за ціною договору.

Методи визначення митної вартості 2в та 2г - на основі віднімання та додавання відомостей - не можуть бути застосовані у зв`язку з відсутністю у митниці відомостей про всі складові вартості виробництва товару та його доставки на митну територію України, що є необхідною умовою для використання таких методів.

У спірному рішенні відповідач зазначив джерело інформації, яким користувався митний орган при здійснені контролю за правильністю визначення митної вартості товару, а саме: митна декларація від 03.03.2020 №UA100110/2020/601812.

На підставі прийнятого рішення про коригування митної вартості товару, Київська митниця Держмитслужби видала позивачу картку відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100320/2020/00091.

З метою випуску товару у вільний обіг у порядку, передбаченому ч. 7 ст. 55 та ч. 2 ст. 263 Митного Кодексу України, позивач, з урахуванням коригувань, подав нову митну декларацію №UА100320/2020/619676 від 25.05.2020.

Також, ТОВ «Кволіті Фіш» подало до Київської митниці Держмитслужби письмові пояснення від 27.07.2020, у яких просило скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA100320/2020/000052/2 від 25.05.2020 з додатками.

Рішенням Київської митниці Держмитслужби від 05.08.2020 №7.8-1/15/11/15385 залишено без змін рішення про коригування митної вартості товарів від 25.05.2020 №UA100320/2020/000052/2.

Позивач, вважаючи рішення відповідача про коригування митної вартості товарів №UA100320/2020/000051/2, №UA100320/2020/000053/2, №UA100320/2020/000057/2, №UA100320/2020/000052/2 від 25.05.2020 протиправними, звернувся з позовом до суду.

Приймаючи рішення про задоволення позовних вимог, суд першої інстанції прийшов до висновку, що наявність належних підстав для коригування митної вартості відповідачем не доведена, внаслідок чого вказані рішення про коригування митної вартості товарів є протиправними та підлягають скасуванню.

Переглядаючи справу за наявними у ній доказами, перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів зазначає про таке.

Щодо клопотання апелянта про заміну відповідача у даній справі на його правонаступника, колегія суддів зазначає наступне.

За приписами ст. 52 КАС України у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії судового процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником. Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.

Кабінетом Міністрів України прийнято постанову «Деякі питання територіальних органів Державної митної служби» від 30.09.2020 №895 (далі - Постанова №895).

Пункти 1 та 2 Постанови №895 передбачають спосіб реорганізації територіальних органів Державної митної служби, зокрема, Київської митниці Держмитслужби, шляхом приєднання до Державної митної служби (створення єдиної юридичної особи).

Територіальні органи Державної митної служби, що реорганізуються відповідно до пункту 1 цієї постанови, продовжують здійснювати свої повноваження та функції до утворення Державною митною службою територіальних органів згідно з абзацом четвертим пункту 3 цієї постанови та прийняття рішення про можливість забезпечення здійснення такими органами повноважень і функцій територіальних органів, що реорганізуються. Таке рішення приймається Державною митною службою після здійснення заходів, пов`язаних із внесенням до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських Формувань даних про територіальні органи Державної митної служби, що будуть утворені згідно з абзацом четвертим пункту 3 цієї постанови як відокремлені підрозділи юридичної особи публічного права, затвердженням положень про них, структури, штатних розписів, кошторисів та заповненням 30 відсотків вакансій.

Наказом Держмитслужби від 19.10.2020 №460 «Про утворення територіальних органів Державної митної служби України як відокремлених підрозділів» утворено Київську митницю як відокремлений підрозділ Державної митної служби України.

В Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань здійснено реєстрацію Київської митниці як відокремленого підрозділу Державної митної служби України: ; місцезнаходження: 03124, м. Київ, бульвар Вацлава Гавела, будинок 8-А.

Згідно наказу Державної митної служби України від 30.06.2021 №472 «Про початок здійснення митницями як відокремленими підрозділами Державної митної служби України покладених на них функцій і повноважень з реалізації державної митної політики, державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування законодавства з питань митної справи», митницями як відокремленими підрозділами Державної митної служби України з 00 год. 00 хв. 01 липня 2021 року розпочато здійснення функцій і повноважень з реалізації державної митної політики, державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування законодавства з питань митної справи.

Враховуючи вказані норми та встановлені обставини, колегія суддів вважає за необхідне задовольнити клопотання апелянта та замінити відповідача Київську митницю Держмитслужби на його правонаступника - Київську митницю, як відокремлений підрозділ Державної митної служби України.

Щодо суті позовних вимог, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частина 1 ст. 246 Митного кодексу України (далі - МК України) визначає, що метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

За приписами ст. 248 МК України митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

На виконання ст. 257 МК України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи.

Відповідно до ч. 7 ст. 257 МК України передбачено, що перелік відомостей, що підлягають внесенню до митних декларацій, обмежується лише тими відомостями, які є необхідними для цілей справляння митних платежів, формування митної статистики, а також для забезпечення додержання вимог цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Частина 1 ст. 49 МК України визначає, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

За приписами частин 1 та 2 ст. 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

За приписами частин 1 та 2 ст. 52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані:

1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом;

2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню;

3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.

Відповідно до частин 1-3 ст. 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:

1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);

2) другорядні:

а) за ціною договору щодо ідентичних товарів;

б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів;

в) на основі віднімання вартості;

г) на основі додавання вартості (обчислена вартість);

ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

На виконання ч. 2 ст. 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Відповідно до частин 1-3 ст. 58 МК України метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо:

1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що:

а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні;

б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно);

в) не впливають значною мірою на вартість товару;

2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів;

3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті;

4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.

Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.

Згідно частин 1-3, 5 ст. 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

За приписами частин 1-3 ст. 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:

1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;

2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;

3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів;

4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування;

5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої цієї статті;

6) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Форма рішення про коригування митної вартості товарів встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Отже, митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості товару. При цьому, такою імперативною умовою є наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів.

Як вірно зауважив суд першої інстанції, у сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи, зазначені у ч. 2 ст. 53 МК України, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Тобто, контролюючий орган має зазначити конкретні обставини, які викликали сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митниця повинна вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові, та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

У свою чергу, не наведення митницею в рішенні про коригування митної вартості товарів належних та допустимих доказів того, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, витребування митницею додаткових документів без зазначення обставин, які ці документи повинні підтвердити, свідчать про протиправність рішення щодо застосування іншого, ніж основний метод, визначення митної вартості товарів.

Такий правовий висновок зроблений Верховним Судом у постановах від 09.04.2019 у справі №826/10733/15 та від 19.02.2019 у справі №826/2312/16.

Як вбачається зі спірних рішень про коригування митної вартості №UA100320/2020/000051/2, №UA100320/2020/000053/2, №UA100320/2020/000057/2, №UA100320/2020/000052/2 від 25.05.2020 відповідач зазначив, що позивач не надав до митного оформлення документи, які підтверджують вартість перевезення товару, а саме: рахунок-фактуру (акт виконаних робіт/наданих послуг), договору (контракту) про надання транспортно-експедиційних послуг, банківські платіжні документи.

Так, відповідно до частин 4, 5, 10 ст. 58 МК України митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

При визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, зокрема, витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України.

Відповідно до Інкотермс 2010 термін FCA (Франко перевізник (…назва місця призначення) означає, що продавець здійснює поставку товару, який пройшов митне очищення для експорту, шляхом передання призначеному покупцем перевізник у названому місці.

Як вірно зауважив суд першої інстанції, вибір місця поставки впливає на зобов`язання щодо завантаження й розвантаження товару у такому місці. Якщо поставка здійснюється на площах продавця, продавець відповідає за завантаження. Якщо ж поставка здійснюється в іншому місці, продавець не несе відповідальності за розвантаження товару.

Цей термін може бути застосований незалежно від виду транспорту, включаючи змішані (мультимодальні) перевезення.

Під словом «перевізник» розуміється будь-яка особа, що на підставі договору перевезення зобов`язується здійснити або забезпечити здійснення перевезення товару залізницею, автомобільним, повітряним, морським, внутрішнім водним транспортом або комбінацією цих видів транспорту.

Якщо покупець призначає іншу особу, ніж перевізник, прийняти товар для перевезення, то продавець вважається таким, що виконав свої обов`язки щодо поставки товару з моменту його передання такій особі.

Як встановлено судом першої інстанції та перевірено судом апеляційної інстанції, 01.04.2018 між ТОВ «Кволіті Фіш» (Замовник) та ТОВ «Добро Логістик Компані» (Виконавець) було укладено договір організації перевезення №01/04/18-1, за умовами якого виконавець зобов`язався організувати доставку та передачу вантажоодержувачу ввірений йому вантаж в пункт призначення, вказаний в супровідних документах на вантаж.

Відповідно до п. 1.2 договору виконавець використовує для виконання даного договору автомобільний транспорт як власний, так і залучений у третіх осіб, вантажопідйомність і місткість якого погоджено із замовником.

Згідно з п. 4.1 договору розрахунки між сторонами проводяться в безготівковому порядку шляхом оплати замовником виставлених виконавцем рахунків в перебіг 3 банківських днів з моменту виконання перевезення і здобуття рахунку, і необхідних документів

Пунктом 7.1 договору визначено, що цей договір набирає чинності з моменту його підписання і діє до « 31» грудня 2020 року.

На виконання умов вказаного договору, ТОВ «Добро Логістик Компані» було надано послуги з організації перевезення (транспортні послуги за маршрутом м. Клайпеда (Литва) до м. Київ (Україна) а/м НОМЕР_1 / НОМЕР_2 та м. Клайпеда (Литва) до м. Київ (Україна) а/м АА9429ВР/Z4778 та ПДВ 20% за вказані послуги) на загальну суму 10 000 грн., що підтверджується актами наданих послуг від 25.05.2020 №178 на суму 25 000 грн., від 25.05.2020 №177 на суму 25 000 грн., від 25.05.2020 №179 на суму 25 000 грн. та від 29.05.2020 №181.

Позивач розрахувався з ТОВ «Добро Логістик Компані» за надані послуги у повному обсязі, що підтверджено платіжним дорученням від 15.06.2020 №1588 на суму 75 000 грн. та від 29.05.2020 №1599 на суму 25 000 грн.

Відповідно до довідок ТОВ «Добро Логістик Компані» про товарно-експедиторські витрати від 25.05.2020 при перевезенні вантажу за маршрутом м. Клайпеда (Литва) - м. Київ (Україна) дати завантаження: 21.05.2020 та 29.05.2020 транспортні витрати складають: витрати від м. Клайпеда (Литва) до п/п Яготин (Україна) - 15 000 грн., витрати по території України від п/п Яготин до м. Київ - 10 000 грн., що в цілому становить 25 000 грн.

Отже, матеріали справи підтверджують, що вартість перевезення вантажу до митного кордону становила по 15 000 грн. за кожну партію товару.

Як вірно зауважив суд першої інстанції, якщо законом не визначено доказ (докази), виключно яким(-ми) повинен підтверджуватися розмір витрат на перевезення, то такі витрати можуть підтверджуватися будь-якими доказами. Митний кодекс України не визначив вид доказів, якими повинен підтверджуватися розмір витрат на перевезення товарів (не вказав, що такими доказами можуть бути лише фінансові та/або бухгалтерські документи), а тому довідка про транспортні витрати є допустимим доказом на підтвердження витрат на перевезення товарів.

Такий правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 06.09.2019 у справі №815/2501/18, від 22.08.2019 у справі №810/2784/18.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що довідки ТОВ «Добро Логістик Компані» про транспорті витрати є належними документами та підтверджують понесені ТОВ «Кволіті Фіш» витрати на транспортування товару.

Також, розрахунки за вказані послуги з транспортного перевезення були здійснені ТОВ «Кволіті Фіш» після здійснення митного оформлення товару, що унеможливило надання вказаних документів під час митного оформлення товару.

У спірних рішеннях про коригування митної вартості товарів від 25.05.2020 №UA100320/2020/000051/2 та №UA100320/2020/000057/2 відповідач зазначив, що у транспортній накладній (CMR) від 21.05.2020 б/н перевізником зазначена інша компанія, ніж та від якої надана довідка про вартість транспортування, а саме "Strishnyi Oleg".

У спірному рішенні №UA100320/2020/000052/2 від 25.05.2020 відповідач вказав, що у транспортній накладній (CMR) від 21.05.2020 №0011606 перевізником зазначена інша компанія, ніж та від якої надана довідка про вартість транспортування, а саме ".INRICH LTD".

Матеріалами справи підтверджено, що у міжнародних товарно-транспортних накладних (CMR) у графі «перевізник» зазначено PE Strishnyi Oleg, в міжнародній товарно-транспортній накладній (CMR) №0011606 у графі «перевізник» - Inrich LTD.

Так, 02.04.2018 між ТОВ «Добро Логістик Компані» (Експедитор) та ФОП ОСОБА_1 (Виконавець) було укладено угоду-доручення на транспортне обслуговування №020418/2, предметом якого є взаємовідносини між сторонами, що виникають при наданні послуг по перевезенню вантажів на території України і міжнародному сполученні та розрахунках за ці перевезення.

Згідно з п. 1.1 договору експедитор є довіреною особою виконавця і за його дорученням здійснює від свого імені в його інтересах угоди з продажу транспортних послуг по перевезенню вантажів у внутрішньому і міжнародному сполученні.

03.04.2018 між ТОВ «Добро Логістик Компані» (Експедитор) та ТОВ «Інріч» (Виконавець) було укладено угоду-доручення на транспортне обслуговування №030418/8, предметом якого є взаємовідносини між сторонами, що виникають при наданні послуг по перевезенню вантажів на території України і міжнародному сполученні та розрахунках за ці перевезення.

Згідно з п. 1.1 договору експедитор є довіреною особою виконавця і за його дорученням здійснює від свого імені в його інтересах угоди з продажу транспортних послуг по перевезенню вантажів у внутрішньому і міжнародному сполученні.

Отже, матеріалами справи підтверджується, що ТОВ «Добро Логістик Компані» для виконання зобов`язань перед ТОВ «Кволіті Фіш» з надання послугу перевезення було залучено інших суб`єктів господарювання, а саме: ФОП ОСОБА_1 та ТОВ «Інріч», що відповідає п. 1.2 договору організації перевезення №01/04/18-1 від 04.01.2018.

Зважаючи на вказане, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що зазначення у вказаних міжнародних товарно-транспортних накладних (CMR) в якості перевізників відповідних суб`єктів господарювання є правомірним.

Також, відповідач у спірних рішеннях про коригування митної вартості товарів №UA100320/2020/000051/2, №UA100320/2020/000057/2 та №UA100320/2020/000053/2 від 25.05.2020 послався на те, що у митній декларації країни відправлення зазначено відправника - UAB «Kaminatrans» LT Klaipedos m., а в митній декларації - JSC «Klaipedos Transit» I.Kanto 16-2 Klaipeda. Lithuania.

Як вбачається з матеріалів справи, у митних деклараціях №UA100320/2020/619591, №UA100320/2020/619590 та №UA100320/2020/620016 від 29.05.2020 у графі «відправник/експортер» вказано «JSC «Klaipedos Transit» I.Kanto 16-2 Klaipeda. Lithuania».

Згідно з митними деклараціями країни відправлення від 21.05.2020 №20LNLC0100EK0BA594, від 27.05.2020 №20LNLC0100EK0С0Е89 та від 27.05.2020 №20LNLC0100EK0С0Е89 у графі «відправник/експортер» вказано «UAB «Kaminatrans» LT Klaipedos m.».

03.01.2017 між OU Mortellar Invest (Продавець) та ТОВ «Кволіті Фіш» (Покупець) було укладено контракт №32017/01/1Ukr-Est, за умовами якого продавець зобов`язався поставити, а покупець прийняти та оплатити продукцію (товар) на умовах, відповідно до інвойсу по кожній партії товару.

17.12.2018 між ЗАТ «Klaipedos Transit» (Експедитор) та OU «Mortellar Invest» (Клієнт) було укладено договір експедитування вантажів TR/MI-2018-12-17, за умовами якого експедитор зобов`язався за винагороду від імені клієнта надати послуги, пов`язані з експедитуванням вантажу та здійснити з цим пов`язані дії.

13.08.2018 між ЗАТ «Камінатрас» («Kaminatrans») (Постачальник послуг) та ЗАТ «Клайпедос Трансліт» («Klaipedos Transit») (Отримувач послуг) було укладено договір про надання послуг №2018-08-13/001, за умовами якого постачальник послуг зобов`язався надавати отримувачу послуги, які можуть бути пов`язані з постачанням послуг.

Отже, експедитором товару від імені ЗАТ «Klaipedos Transit» було ЗАТ «Kaminatrans», а тому саме вказаний суб`єкт господарювання вказаний в якості відправника у відповідних митних деклараціях країни відправлення.

Щодо ненадання на вимогу відповідача каталогів, специфікацій, висновків про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформації біржових організацій про вартість товару або сировини, суд першої інстанції вірно наголосив, що в силу вимог МК України такі документи надаються особою лише за умови не підтвердження документами, перелік яких встановлений ст. 58 МК України, митної вартості товару.

Втім, як було вказано вище, надані ТОВ «Кволіті Фіш» до митного оформлення документи підтверджують митну вартість ввезених товарів.

У спірному рішенні №UA100320/2020/000052/2 від 25.05.2020 відповідач зазначив про необхідність надання перекладу на українську мову документів, наданих до митного оформлення.

Відповідно до ч. 1 ст. 254 МК України документи, необхідні для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України при здійсненні зовнішньоекономічних операцій, подаються органу доходів і зборів українською мовою, офіційною мовою митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування. Органи доходів і зборів вимагають переклад українською мовою документів, складених іншою мовою, ніж офіційна мова митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування, тільки у разі, якщо дані, які містяться в них, є необхідними для перевірки або підтвердження відомостей, зазначених у митній декларації. У такому разі декларант забезпечує переклад зазначених документів за власний рахунок.

Отже, для митного оформлення можуть подаватися документи українською мовою, офіційною мовою митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування та не передбачено обов`язку подання документів саме українською мовою.

Як вірно зауважено судом першої інстанції, вказана норма надає право митному органу вимагати переклад українською мовою документів, складених іншою мовою, тільки у разі, якщо дані, які містяться в них, є необхідними для перевірки або підтвердження відомостей, зазначених у митній декларації.

Відповідач пояснень стосовно того, чому англійська та литовська мови, якими були складені надані ТОВ «Кволіті Фіш» документи, не були розцінені в якості іноземних мов міжнародного спілкування, не надав.

Так, за основу для коригування митної вартості товару за резервним методом відповідно до спірних рішень взято визнану митну вартість товару, оформленого за митними деклараціями №UA100110/2019/000003/4 від 24.01.2020, №UА100110/2019/0000011/4 від 27.03.2020, UА100110/2019/0000012/4 від 27.03.2020 та №UA100110/2020/601812 від 03.03.2020.

Відповідно до ст. 57 МК України митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості. Однак дискреційні функції митних органів мають законодавчі обмеження у випадках незгоди із задекларованою митною вартістю. До таких, зокрема, належать процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості та обов`язок послідовного вибору методів визначення митної вартості товарів.

Як вірно зауважив суд першої інстанції, законодавцем обмежено право контролюючого органу на визначення митної вартості товару шляхом застосування другорядних методів, зокрема, відповідач має право застосувати послідовно другорядні методи тільки у випадку, якщо неможливо визначити митну вартість попереднім методом.

За приписами пунктів 2, 4 ч. 2 ст. 55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

На виконання п. 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 №598 у випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні

Отже, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

Аналогічний правовий висновок зробив Верховний Суд у постановах від 26.02.2019 у справі №808/454/18 та від 19.06.2018 у справі №826/6346/16.

Натомість, як вбачається з графи 33 оскаржуваних рішень, у них зазначено лише дату та номер митних декларацій, на підставі яких здійснено коригування митної вартості, що не дає підстав вважати такі рішення обґрунтованими та вмотивованими у контексті положень пунктів 2, 4 ч. 2 ст. 55 МК України.

Зважаючи на вказані норми та встановлені обставини справи, колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.

Так, колегією суддів встановлено, що судом першої інстанції було у повній мірі встановлено обставини справи, яким надано належну правову оцінку із дотриманням діючих норм матеріального та процесуального права.

У свою чергу, вказані в апеляційній скарзі доводи Київської митниці Держмитслужби не свідчать про наявність передбачених ст. 317 КАС України підстав для скасування рішення суду першої інстанції, зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують та не дають підстав вважати, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

За правилами ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Відтак, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а оспорювань рішення слід залишити без змін.

Керуючись ст.ст. 242-245, 308, 311, 315, 316, 321-322, 325, 328-329 КАС України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Київської митниці Держмитслужби залишити без задоволення.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 30 листопада 2021 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя В.Ю. Ключкович

Судді О.О. Беспалов

І.О. Грибан