Справа № 260/7336/21
Суддя: Калинич Я.М.
Дата ухвалення: 2022-06-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

15 червня 2022 року м. Ужгород№ 260/7336/21
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді - Калинич Я.М.

при секретарі судового засідання - Ковач Є.М.

за участі:

позивач - не з`явився,

представник відповідача - не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Холмківської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області (89422, вул. Свободи, буд. 50, с. Холмок, Ужгородський район, ) про визнання протиправними дії, бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Холмківської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, в якому просить:

1. Визнати протиправними дії Холмківської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області щодо поділу земельної ділянки за кадастровим номером :11:013:0318, площею 1,00 га, розташованою за адресою: с. Коритняни, Ужгородського району, Закарпатської області, для ведення особистого селянського господарства.

2. Визнати протиправною бездіяльність Холмківської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області щодо порушення двотижневого строку передбаченого статтею 118 Земельного кодексу України при розгляді заяви ОСОБА_1 про затвердження проекту землеустрою.

3. Зобов`язати Холмківську сільську раду Ужгородського району Закарпатської області на сесії розглянути заяву ОСОБА_1 про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки площею 1,00 га за кадастровим номером :11:013:0318 для ведення особистого селянського господарства у власність та прийняти рішення відповідно до статті 118 Земельного кодексу України.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що позивачем було виготовлено проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність для ведення особистого селянського господарства та був поданий до Коритнянської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області на затвердження. Земельній ділянці було присвоєно кадастровий номер :11:013:0318. 29.04.2021 року внесено запис до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань за №010007221 про державну реєстрацію припинення юридичної особи - Коритнянської сільської ради. Правонаступником Коритнянської сільської ради є Холмківська сільська рада. Рішенням Холмківської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області ІХ сесії VІІІ скликання від 22.10.2021 року «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність гр. ОСОБА_1 » затверджено позивачу проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність площею 1,00 га кадастровий номер :11:013:0318 для ведення особистого селянського господарства за адресою: с. Коритняни, Ужгородського району, Закарпатської області та передано таку у власність. Позивач зазначає, що відповідачем так і не прийнято рішення про затвердження поданого ним проекту землеустрою та передачу земельної ділянки у власність, тобто наявна протиправна бездіяльність відповідача. Також позивач вказує, що Холмківська сільська рада має намір земельну ділянку за кадастровим номером :11:013:0318 поділити.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 03 грудня 2021 року відкрито провадження в адміністративній справі за правилами строщеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін.

09 травня 2022 року до суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву (вх.№10305/22). У відзиві просить у задоволенні позову відмовити. Зазначає, що не погоджується з твердженнями позивача щодо відсутності остаточного рішення по його заяві про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки площею 1,00 га за кадастровим номером :11:013:0318 для ведення особистого селянського господарства у власність, оскільки така заява була розглянута на профільній комісії та рекомендована до розгляду на пленарному засіданні сільської ради, проте не знайшла необхідної для затвердження кількості депутатських голосів. Також відповідач вважає необґрунтованою позовну вимогу щодо визнання протиправними дії Холмківської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області щодо поділу земельної ділянки за кадастровим номером :11:013:0318, площею 1,00 га, розташованою за адресою: с. Коритняни, Ужгородського району, Закарпатської області для ведення особистого селянського господарства оскільки доданий до позовної заяви проект рішення щодо поділу такої ділянки не розглядався, а був розроблений на підставі рекомендацій профільної комісії у зв`язку із відповідним зверненням ветеранів АТО, щодо реалізації передбачених для них прав на отримання земельних ділянок.

Представником позивача до суду було подано відповідь на відзив, у якій зазначає, що твердження представника відповідача про те, що заява позивача не знайшла необхідної кількості депутатських голосів для її затвердження є безпідставними. Відповідачем не прийнято жодного рішення по клопотанню позивача, що є протиправною бездіяльністю.

Представником відповідача було подано заперечення на відповідь на відзив. Вказує, що на даний час повторний розгляд заяви позивача щодо затвердження проекту землеустрою є неможливим в силу відповідного обтяження у вигляді ухвали суду щодо забезпечення позову, яка забороняє вчиняти Холмківській сільській раді будь - які дії щодо земельної ділянки за кадастровим номером :11:013:031.

Позивач та представник позивача в судове засідання не з`явились, проте в матеріалах справи міститься клопотання від таких про розгляд справи за їх відсутності. Позовні вимоги підтримують в повному обсязі.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, хоча належним чином повідомлений про дату, час та місце проведення такого.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази, які мають значення для справи, суд встановив наступні обставини справи та надав їм правову оцінку.

28 жовтня 2020 року позивач звернувся до Коритнянської сільської ради із заявою про надання дозволу на складання проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність, орієнтовною площею 2 га для ведення особистого селянського господарства на території Коритнянської сільської ради.

30 жовтня 2020 року Коритнянською сільською радою було прийнято рішення №1042 «Про надання та відмову у наданні дозволів на розробку проектів із землеустрою щодо відведення земельної ділянки», яким було надано дозвіл ОСОБА_1 на розробку проектів із землеустрою щодо відведення земельних ділянок з подальшою передачею їх у приватну власність для ведення особистого селянського господарства орієнтовною площею 2,00 га в с. Коритняни, Ужгородського району, Закарпатської області.

ОСОБА_1 звернувся до Коритнянської сільської ради із клопотанням про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки площею 2 гектари для ведення особистого селянського господарства на території Коритнянської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області та передачі її у власність.

До вказаного клопотання долучено розроблений проект землеустрою та витяг з Державного земельного кадастру.

Як встановлено судом та вбачається із рішення І сесії Холмківської сільської ради VІІІ скликання від 01.12.2020 року № 10/УШ-2020 «Про початок реорганізації Сторожницької сільської ради, Тарновецької сільської ради, Коритнянської сільської ради шляхом приєднання до Холмківської сільської ради», пунктом 5 якого вирішено почати процедуру реорганізації Коритнянської сільської ради шляхом приєднання до Холмківської сільської ради.

Згідно з відомостями Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 29.04.2021 року внесено запис за № 010007221 про державну реєстрацію припинення юридичної особи - Коритнянської сільської ради.

При цьому, у відповідності до п. 6 вищевказаного рішення, Холмківська сільська рада є правонаступником всього майна, прав та обов`язків Коритнянської сільської ради.

Зі змісту протоколу засідання 9 сесії 8 скликання Холмківської сільської ради, що відбувалося 22 жовтня 2021 року, слідує, що питання про затвердження проекту землеустрою щодо відведення ОСОБА_1 земельної ділянки у власність для ведення особистого селянського господарства обговорювалося. Проте, за результатами голосування за затвердження такого проекту землеустрою голоси депутатів сільської ради розподілились наступним чином: із 23 депутатів, що були присутні на засіданні ради «За» - немає, «Проти» - немає, «Утрималось» - 23, що свідчить про те, що рішення з даного питання не прийнято.

Надаючи оцінку встановленим обставинам справи та спірним правовідносинам, суд зважає на таке.

Суб`єктивне право на земельну ділянку виникає та реалізується на підставах і в порядку, визначених Конституцією України, Земельним кодексом України (далі - ЗК України) та іншими законами України, що регулюють земельні відносини.

Відповідно до статті 14 Конституції України земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави. Право власності на землю гарантується. Це право набувається і реалізується громадянами, юридичними особами та державою виключно відповідно до закону.

Згідно із частиною 1 статті 22 ЗК України землями сільськогосподарського призначення визнаються землі, надані для виробництва сільськогосподарської продукції, здійснення сільськогосподарської науково-дослідної та навчальної діяльності, розміщення відповідної виробничої інфраструктури, у тому числі інфраструктури оптових ринків сільськогосподарської продукції, або призначені для цих цілей.

За змістом пункту «б» частини 1 статті 81 ЗК України громадяни України набувають права власності на земельні ділянки на підставі безоплатної передачі із земель державної і комунальної власності.

За приписами частини 1 статті 121 ЗК України громадяни України мають право на безоплатну передачу земельних ділянок із земель державної або комунальної власності для ведення особистого селянського господарства - не більше 2,0 гектара.

Отже, законом гарантовано право громадян України на безоплатне набуття у власність земельних ділянок із земель державної або комунальної власності для ведення особистого селянського господарства, не більше як 2,0 гектара.

Водночас, порядок набуття права на землю визначається главою 19 розділу IV ЗК України.

Так, згідно зі статтею 116 ЗК України громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом або за результатами аукціону.

Набуття права на землю громадянами та юридичними особами здійснюється шляхом передачі земельних ділянок у власність або надання їх у користування.

Безоплатна передача земельних ділянок у власність громадян провадиться у разі: а) приватизації земельних ділянок, які перебувають у користуванні громадян; б) одержання земельних ділянок внаслідок приватизації державних і комунальних сільськогосподарських підприємств, установ та організацій; в) одержання земельних ділянок із земель державної і комунальної власності в межах норм безоплатної приватизації, визначених цим Кодексом.

Передача земельних ділянок безоплатно у власність громадян у межах норм, визначених цим Кодексом, провадиться один раз по кожному виду використання.

Порядок безоплатної приватизації земельних ділянок громадянами врегульований положеннями статті 118 ЗК України. Зокрема, частиною 6 цієї статті визначено, що громадяни, зацікавлені в одержанні безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності для ведення фермерського господарства, ведення особистого селянського господарства, ведення садівництва, будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибної ділянки), індивідуального дачного будівництва, будівництва індивідуальних гаражів у межах норм безоплатної приватизації, подають клопотання до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу. У клопотанні зазначаються цільове призначення земельної ділянки та її орієнтовні розміри. До клопотання додаються графічні матеріали, на яких зазначено бажане місце розташування земельної ділянки, погодження землекористувача (у разі вилучення земельної ділянки, що перебуває у користуванні інших осіб) та документи, що підтверджують досвід роботи у сільському господарстві або наявність освіти, здобутої в аграрному навчальному закладі (у разі надання земельної ділянки для ведення фермерського господарства). У разі якщо земельна ділянка державної власності розташована за межами населених пунктів і не входить до складу певного району, заява подається до Ради міністрів Автономної Республіки Крим. Верховній Раді Автономної Республіки Крим, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, органам виконавчої влади або органам місцевого самоврядування, які передають земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, забороняється вимагати додаткові матеріали та документи, не передбачені цією статтею.

Згідно з частиною 7 статті 118 ЗК України відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, розглядає клопотання у місячний строк і дає дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або надає мотивовану відмову у його наданні. Підставою відмови у наданні такого дозволу може бути лише невідповідність місця розташування об`єкта вимогам законів, прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, генеральних планів населених пунктів та іншої містобудівної документації, схем землеустрою і техніко-економічних обґрунтувань використання та охорони земель адміністративно-територіальних одиниць, проектів землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів, затверджених у встановленому законом порядку.

У разі якщо у місячний строк з дня реєстрації клопотання Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, не надав дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність особи, якій належить право власності на об`єкт нерухомості (жилий будинок, іншу будівлю, споруду), розташований на такій земельній ділянці, або мотивовану відмову у його наданні, то особа, зацікавлена в одержанні безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності, у місячний строк з дня закінчення зазначеного строку має право замовити розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки без надання такого дозволу, про що письмово повідомляє Верховну Раду Автономної Республіки Крим, Раду міністрів Автономної Республіки Крим, відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування. До письмового повідомлення додається договір на виконання робіт із землеустрою щодо відведення земельної ділянки.

Проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки розробляється за замовленням громадян суб`єктами господарювання, які є виконавцями робіт із землеустрою згідно із законом, у строки, що обумовлюються угодою сторін.

У разі надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки Рада міністрів Автономної Республіки Крим, орган виконавчої влади чи орган місцевого самоврядування, що передають земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, зобов`язані протягом десяти робочих днів з дня прийняття рішення про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або з дня повідомлення особою, зацікавленою в одержанні безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності, про замовлення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки без надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у порядку, передбаченому цією частиною, відобразити на картографічній основі Державного земельного кадастру орієнтовне місце розташування земельної ділянки, зазначити дату та номер відповідного рішення, а також майбутнє цільове призначення земельної ділянки. Зазначена інформація оприлюднюється на безоплатній основі на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.

Відповідно до частин 9, 10 статті 118 ЗК України відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, що передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, у двотижневий строк з дня отримання проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки приймає рішення про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та надання її у власність.

Відмова органу виконавчої влади чи органу місцевого самоврядування у передачі земельної ділянки у власність або залишення клопотання без розгляду можуть бути оскаржені до суду.

Частиною 8 статті 186 ЗК України передбачено, що підставою для відмови у погодженні та затвердженні документації із землеустрою може бути лише невідповідність її положень вимогам законів та прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, документації із землеустрою або містобудівної документації.

При цьому, положеннями частини 10 статті 186 ЗК України визначено, що висновок (рішення) органу виконавчої влади, органу місцевого самоврядування, Верховної Ради Автономної Республіки Крим, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, іншого суб`єкта, визначеного цією статтею, щодо відмови у погодженні або затвердженні документації із землеустрою має містити вичерпний перелік недоліків документації із землеустрою з описом змісту недоліку та посиланням на відповідні норми законів та прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, затверджену документацію із землеустрою або містобудівну документацію.

Повторна відмова у погодженні або затвердженні документації із землеустрою допускається лише у разі, якщо розробник не усунув недоліки, зазначені у попередньому висновку (рішенні), а також якщо підстава для відмови виникла після надання попереднього висновку (рішення). Повторна відмова у погодженні або затвердженні не позбавляє розробника документації із землеустрою права усунути недоліки такої документації та подати її на погодження або затвердження.

Отже, чинним законодавством чітко визначено, що орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки комунальної власності у власність відповідно до повноважень, розглядає клопотання у двотижневий строк з дня отримання проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки, приймає рішення про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та надання її у власність або відмовляє у його затвердженні.

При цьому, у випадку відмови у затвердженні проекту землеустрою, таке рішення має містити вичерпний перелік недоліків документації із землеустрою з описом змісту недоліку та посиланням на відповідні норми законів та прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів.

За приписами частини 1 статті 122 ЗК України сільські, селищні, міські ради передають земельні ділянки у власність або у користування із земель комунальної власності відповідних територіальних громад для всіх потреб.

Відповідно до положень частини 1 статті 59 Закону України від 21 травня 1997 року №280/97-ВР «Про місцеве самоврядування в Україні» (далі також Закон №280/97-ВР) рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень.

Вирішення відповідно до закону питань регулювання земельних відносин віднесено до виключної компетенції сільських, селищних, міських рад. Такі питання вирішуються виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради (стаття 26 Закону №280/97-ВР).

Із аналізу наведених норм можна дійти висновку, що саме на пленарних засіданнях органом місцевого самоврядування вирішуються питання щодо земельних відносин. Водночас, за наслідком розгляду клопотання про затвердження розробленої документації із землеустрою, обов`язковим є прийняття саме рішення про його затвердження чи/або про відмову у його затвердженні.

Аналогічного правового висновку дійшов Верховний Суд у постановах від 05 травня 2020 року у справі №826/8858/16, від 18 червня 2020 року у справі №826/8108/16 та ряду інших.

Так, судом установлено, що за результатами розгляду клопотання позивача про затвердження поданого проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки Холмківською сільською радою не прийнято жодного із передбачених ЗК України рішення, тобто рішення щодо затвердження проекту із землеустрою або відмови у його затвердженні, що підтверджується результатами поіменного голосування за питання порядку денного про розгляд заяви гр. ОСОБА_1 про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність.

Відтак, за результатами розгляду клопотання позивача відповідачем як суб`єктом земельних правовідносин не прийнято жодного акту ради у формі рішення (ані рішення про затвердження проекту землеустрою, ані рішення про відмову у його затвердженні), що суперечить приписам ЗК України.

Верховним Судом у постанові від 09 липня 2020 року у справі №454/160/17 сформовано правовий висновок, згідно із яким протокол сесії ради як і витяг з протоколу засідання ради відображають лише результати голосування, однак мотивів прийняття того чи іншого рішення, які б дозволяли скористатись можливістю його оскарження, такі документи не містять і не відповідають поняттю акту органу місцевого самоврядування.

За таких обставин суд вважає, що суб`єкт владних повноважень не може утриматись від прийняття рішення, що входить до його виключної компетенції. У свою чергу, неприйняття рішення не є законним способом поведінки органу влади, а результати поіменного голосування не може вважатися рішенням такого суб`єкта, а тому не є відмовою у затвердженні проекту землеустрою у розумінні частин 9, 10 статті 118 ЗК України.

До того ж, у межах спірних правовідносин підлягає також застосуванню і правовий висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 23 листопада 2021 року у справі №580/704/21, згідно з яким неприйняття рішення про затвердження проекту землеустрою не може підміняти рішення про відмову у такому затвердженні. Земельний кодекс України не передбачає випадків, коли орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування за результатами заяви про затвердження проекту землеустрою може не прийняти позитивного або негативного для заявника рішення (про затвердження або про відмову у затвердженні проекту землеустрою).

Отже, Верховний Суд у цій постанові дійшов висновку про те, що відсутність рішення органу місцевого самоврядування про затвердження проекту землеустрою або відмову у його затвердженні після спливу встановленого законом строку розгляду клопотання особи свідчить про допущення суб`єктом владних повноважень протиправної бездіяльності.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що відповідач в межах спірних правовідносин діяв не на підставі та не у спосіб, що передбачені ЗК України, Законом України «Про місцеве самоврядування», без дотримання вимог частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, що свідчить про допущення ним протиправної бездіяльності щодо неприйняття рішення за результатами розгляду клопотання позивача.

Таким чином в цій частині заявлені позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

В той же час, надаючи оцінку вимогам позивача зобов`язального характеру, суд зазначає таке.

Відповідно до частини 1 статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Згідно з пунктом 4 частини 2 статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

З огляду на те, що суд дійшов висновку про допущену відповідачем протиправну бездіяльність щодо неприйняття рішення про затвердження проекту землеустрою або відмову у його затвердженні, тому підлягають задоволенню і позовні вимоги щодо зобов`язання відповідача розглянути клопотання позивача про затвердження проекту землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянки з кадастровим номером :11:013:0318, яка розташована на території Холмківської сільської ради, с. Коритняни, Ужгородського району та прийняти за результатом його розгляду рішення.

Щодо позовної вимоги про визнання протиправними дії Холмківської сільської ради щодо поділу земельної ділянки за кадастровим номером :11:013:0318, площею 1,00 га, розташованою за адресою: с. Коритняни, Ужгородського району, Закарпатської області, суд зазначає наступне.

Проектом рішення Холмківської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області (ХІ сесії VІІІ скликання) від 06 грудня 2021 року «Про надання дозволу на складання технічної документації із землеустрою щодо поділу земельної ділянки комунальної власності» вирішено зокрема: 1. Надати дозвіл на складання технічної документації із землеустрою щодо поділу земельної ділянки комунальної власності площею 1,000 га кадастровий номер :11:013:0318 для ведення особистого селянського господарства на території Холмківської сільської ради, с. Коритняни, Ужгородського району. 2. Визначити замовником технічної документації - Холмківську с/р.

Згідно частин першої та другої статті 79-1 ЗК України, формування земельної ділянки полягає у визначенні земельної ділянки, як об`єкта цивільних прав. Формування земельної ділянки передбачає визначення її площі, меж та внесення інформації про неї до Державного земельного кадастру.

Формування земельних ділянок здійснюється: у порядку відведення земельних ділянок із земель державної та комунальної власності; шляхом поділу чи об`єднання раніше сформованих земельних ділянок; шляхом визначення меж земельних ділянок державної чи комунальної власності за проектами землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів, проектами землеустрою щодо впорядкування території для містобудівних потреб, проектами землеустрою щодо приватизації земель державних і комунальних сільськогосподарських підприємств, установ та організацій; шляхом інвентаризації земель державної чи комунальної власності у випадках, передбачених законом; за проектами землеустрою щодо організації території земельних часток (паїв).

Відповідно до частини п`ятої статті 79-1 ЗК України формування земельних ділянок (крім випадків, визначених у частинах шостій - сьомій цієї статті) здійснюється за проектами землеустрою щодо відведення земельних ділянок.

Згідно частини шостої та сьомої статті 79-1 ЗК України формування земельних ділянок шляхом поділу та об`єднання раніше сформованих земельних ділянок, які перебувають у власності або користуванні, без зміни їх цільового призначення здійснюються за технічною документацією із землеустрою щодо поділу та об`єднання земельних ділянок.

Винесення в натуру (на місцевість) меж сформованої земельної ділянки до її державної реєстрації здійснюється за документацією із землеустрою, яка стала підставою для її формування.

Частинами дев`ятою та десятою статті 79-1 Земельного кодексу передбачено, що земельна ділянка може бути об`єктом цивільних прав виключно з моменту її формування (крім випадків суборенди, сервітуту щодо частин земельних ділянок) та державної реєстрації права власності на неї. Державна реєстрація речових прав на земельні ділянки здійснюється після державної реєстрації земельних ділянок у Державному земельному кадастрі.

Відповідно до частини першої статті 50 Закону України «Про землеустрій» проекти землеустрою щодо відведення земельних ділянок складаються у разі зміни цільового призначення земельних ділянок або формування нових земельних ділянок.

Системний аналіз наведених правових норм дає підстави зробити висновок, що ЗК України визначено вичерпний перелік підстав для відмови у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки, зокрема: невідповідність місця розташування об`єкта вимогам законів, прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, генеральних планів населених пунктів та іншої містобудівної документації, схем землеустрою і техніко-економічних обґрунтувань використання та охорони земель адміністративно-територіальних одиниць, проектів землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів, затверджених у встановленому законом порядку. При цьому, чинним законодавством не передбачено право суб`єкта владних повноважень відступати від положень статті 118 Земельного кодексу України.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 27 лютого 2018 року в справі № 545/808/17.

Згідно частин першої та другої статті 79-1 ЗК України, формування земельної ділянки полягає у визначенні земельної ділянки, як об`єкта цивільних прав. Формування земельної ділянки передбачає визначення її площі, меж та внесення інформації про неї до Державного земельного кадастру.

Формування земельних ділянок здійснюється: у порядку відведення земельних ділянок із земель державної та комунальної власності; шляхом поділу чи об`єднання раніше сформованих земельних ділянок; шляхом визначення меж земельних ділянок державної чи комунальної власності за проектами землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів, проектами землеустрою щодо впорядкування території для містобудівних потреб, проектами землеустрою щодо приватизації земель державних і комунальних сільськогосподарських підприємств, установ та організацій; шляхом інвентаризації земель державної чи комунальної власності у випадках, передбачених законом; за проектами землеустрою щодо організації території земельних часток (паїв).

Виходячи з аналізу положень частин п`ятої-десятої статті 79-1 ЗК України можна дійти висновку, що підставою для формування земельних ділянок шляхом поділу та об`єднання раніше сформованих земельних ділянок, які перебувають у власності або користуванні, без зміни їх цільового призначення, є технічна документація із землеустрою щодо поділу та об`єднання земельних ділянок.

Відтак, за даних обставин справи, до спірних правовідносин підлягає застосуванню частина шоста статті 79-1 ЗК України, яка встановлює, що формування земельних ділянок шляхом поділу та об`єднання раніше сформованих земельних ділянок, які перебувають у власності або користуванні, без зміни їх цільового призначення, здійснюється на підставі відповідної технічної документації із землеустрою.

Крім того, згідно з частиною першою статті 50 Закону України «Про землеустрій» проекти землеустрою щодо відведення земельних ділянок складаються у разі зміни цільового призначення земельних ділянок або формування нових земельних ділянок.

Отже, формування земельних ділянок шляхом поділу та об`єднання раніше сформованих земельних ділянок, які перебувають у власності або користуванні, без зміни їх цільового призначення, здійснюється на підставі технічної документації із землеустрою щодо поділу та об`єднання земельних ділянок.

Надання дозволу на розробку проекту землеустрою має на меті лише формування земельної ділянки як окремого об`єкта.

Натомість, коли йдеться про формування земельної ділянки з частини вже сформованого земельного масиву, що має кадастровий номер, її відведення відбувається на підставі технічної документації із землеустрою щодо поділу земельної ділянки.

Земельна ділянка з кадастровим номером :11:013:0318 є сформованою, оскільки їй присвоєно кадастровий номер та інформація про неї міститься у Держгеокадастрі.

На одній частині земної поверхні не є можливим існування одночасно двох зареєстрованих земельних ділянок, координати яких перетинаються, адже частина 2 статті 79 Земельного кодексу України встановлює, що прав власності на земельні ділянку поширюється в її межах на поверхневий шар.

Поділ та об`єднання земельних ділянок за свою суттю фактично є формуванням нової чи нових земельних ділянок, що передбачає певну процедуру щодо надання дозволу на розроблення технічної документації із землеустрою щодо поділу та об`єднання земельних ділянок, його погодження та затвердження в порядку, встановленому ЗК України, який визначає вичерпний перелік підстав для відмови у наданні такого дозволу, зокрема: невідповідність місця розташування об`єкта вимогам законів, прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, генеральних планів населених пунктів та іншої містобудівної документації, схем землеустрою і техніко-економічних обґрунтувань використання та охорони земель адміністративно-територіальних одиниць, проектів землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів, затверджених у встановленому законом порядку.

Підсумовуючи вищенаведене суд дійшов висновку про протиправність дій Холмківської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області щодо винесення проекту рішення ХІ сесії VІІІ скликання Холмківської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області від 06 грудня 2021 року «Про надання дозволу на складання технічної документації із землеустрою щодо поділу земельної ділянки комунальної власності».

Згідно з частинами 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій та докази, надані позивачем, суд дійшов висновку, що за наведених у позовній заяві мотивів і підстав позовні вимоги підлягають задоволенню.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд зважає на положення статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, частиною 1 якої визначено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивач при зверненні до суду з позовною заявою сплатив судовий збір в розмірі 2724,00 гривень, що підтверджується квитанцією від 03 грудня 2021 року №.

Разом з тим, позивачу необхідно було сплатити судового збору за подання даного адміністративного позову 1816,00 грн.

Відтак, на користь позивача слід стягнути витрати, пов`язані з оплатою судового збору, в розмірі 1816,00 гривень за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Суд звертає увагу, що згідно зі статтею 7 частиною 1 пунктом 1 Закону України № 3674-VI сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі зменшення розміру позовних вимог або внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом.

Статтею 7 частиною 2 Закону України № 3674-VI передбачено, що у випадках, установлених пунктом 1 частини першої цієї статті, судовий збір повертається в розмірі переплаченої суми.

Керуючись статтями 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Холмківської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області (89422, вул. Свободи, буд. 50, с. Холмок, Ужгородський район, ) про визнання протиправними дії, бездіяльності та зобов`язання вчинити дії - задовольнити.

Визнати протиправними дії Холмківської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області щодо винесення проекту рішення ХІ сесії VІІІ скликання Холмківської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області від 06 грудня 2021 року «Про надання дозволу на складання технічної документації із землеустрою щодо поділу земельної ділянки комунальної власності».

Визнати протиправною бездіяльність Холмківської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області щодо неприйняття рішення за результатами розгляду клопотання ОСОБА_1 про затвердження проекту землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянки з кадастровим номером :11:013:0318, яка розташована на території Холмківської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, с. Коритняни.

Зобов`язати Холмківську сільську раду Ужгородського району Закарпатської області розглянути клопотання ОСОБА_1 про затвердження проекту землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянки з кадастровим номером :11:013:0318, яка розташована на території Холмківської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, с. Коритняни, та прийняти за результатом його розгляду рішення про затвердження проекту землеустрою або про відмову в його затвердженні.

Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань Холмківської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області (89422, вул. Свободи, буд. 50, с. Холмок, Ужгородський район, ) витрати, пов`язані з оплатою судового збору, в розмірі 1816 (одна тисяча вісімсот шістнадцять) гривень.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення виготовлено та підписано 20 червня 2022 року.

СуддяЯ. М. Калинич