Справа № 160/21479/21
Суддя: Врона Олена Віталіївна
Дата ухвалення: 2022-02-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

07 лютого 2022 року Справа № 160/21479/21

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Врони О.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження клопотання Головного управління ДПС у Житомирській області, як відокремленого підрозділу ДПС про залишення позову без розгляду у адміністративній справі №160/21479/21 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «МІТЕН» до Головного управління ДПС у Житомирській області, як відокремленого підрозділу ДПС про визнання протиправними та скасування рішень та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «МІТЕН» звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовом до Головного управління ДПС у Житомирській області, в якому просить:

- визнати протиправними та скасувати рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №8632 від 16.12.2020, №97 від 16.01.2021, №1865 від 25.02.2021, №2410 від 25.03.2021, №2769 від 13.04.2021, №4170 від 10.06.2021;

-зобов`язати Головне управління ДПС у Житомирській області () виключити Товариство з обмеженою відповідальністю МІТЕН () з переліку ризикових платників податків.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07.12.2021 відкрито провадження у справі №160/21479/21 за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (у письмовому провадженні).

За заявою відповідача ухвалою суду від 21.01.2022 замінено відповідача у справі Головне управління ДПС у Житомирській області () на правонаступника - Головне управління ДПС у Житомирській області, як відокремлений підрозділ ДПС (код ЄДРПОУ ВП 44096781).

Від відповідача до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшло клопотання про залишення адміністративного позову без розгляду в частині скасування рішень про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №8632 від 16.12.2020, №97 від 16.01.2021, №1865 від 25.02.2021, №2410 від 25.03.2021, №2769 від 13.04.2021.

В обґрунтування заяви відповідач вказує на пропущення позивачем строку звернення до суду, визначеного ч. 2 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України, який становить шість місяців з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Представник відповідача вказує, що оспорювані рішення надіслані позивачу через електронний кабінет в день їх прийняття, натомість позивач звернувся до суду з позовом лише 08.11.2021.

При вирішенні клопотання суд виходить з наступного.

Зі змісту позовної заяви ТОВ «МІТЕН» вбачається, що про оспорюванні рішення Головного управління ДПС у Житомирській області товариству стало відомо через програму електронного документообігу «М.Е.Doс».

Частиною 1 ст.118 КАС України визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії.

Згідно ч. 1 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

За приписами ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч. 3 ст. 122 КАС України).

Спеціальним нормативно-правовим актом, який встановлює окремі правила та положення для регулювання відносин оподаткування та захисту прав учасників податкових відносин, в тому числі захисту порушеного права у судовому порядку, є Податковий кодекс України.

Статтею 56 Податкового кодексу України визначено порядок оскарження рішень контролюючих органів.

За п. 56.1 ст. 56 ПК України, рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Пунктом 56.18 статті 56 ПК України визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення - рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення. Рішення контролюючого органу, оскаржене в судовому порядку, не підлягає адміністративному оскарженню. Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору.

Відповідно до п. 102.1 статті 102 ПК України, контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку. У разі подання платником податку уточнюючого розрахунку до податкової декларації контролюючий орган має право визначити суму податкових зобов`язань за такою податковою декларацією протягом 1095 днів з дня подання уточнюючого розрахунку.

Пунктом 102.2 ст. 102 ПК України визначені випадки, коли грошове зобов`язання може бути нараховане або провадження у справі про стягнення такого податку може бути розпочате без дотримання строку давності, визначеного в абзаці першому пункту 102.1 цієї статті.

Таким чином, п. 56.18 ст. 56 ПК України встановлено спеціальний строк у податкових правовідносинах, протягом якого за загальним правилом платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення - рішення або інше рішення контролюючого органу.

В той же час на правовідносини у даному спорі, що пов`язаний з реєстрацією податкових накладних, не поширюється порядок і строки оскарження рішень суб`єкта владних повноважень, визначені пунктом 56.18 ст. 56 ПК України, а саме - оскарження у будь-який момент після отримання такого рішення в межах 1095 днів, що дає підстави вважати, що встановлена у пункті 56.18 статті 56 ПК України можливість оскаржити інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення не стосується рішень Комісії контролюючих органів щодо реєстрації податкових накладних/розрахунків коригувань до податкових накладних або відмови у їх реєстрації.

Такий підхід до розуміння норм права щодо строку звернення до суду з позовом про скасування рішення суб`єкта владних повноважень, не пов`язаного із визначенням грошових зобов`язань, викладено у постановах Верховного Суду від 11.10.2019 у справі № 640/20468/18, від 29.12.2021 у справі № 1.380.2019.005956.

Абзацами 1 і 2 п. 42.4. ст. 42 ПК України, серед іншого, встановлено, що платники податків, які подають звітність в електронній формі та/або пройшли електронну ідентифікацію онлайн в електронному кабінеті, можуть здійснювати листування з контролюючими органами засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронні довірчі послуги".

Пунктом 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01.12.2019 №1165, платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення.

Зі змісту позовної заяви не вбачається обґрунтувань і доказів не своєчасного повідомлення позивача про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, матеріали справи не містять.

Позивач не зазначає про несвоєчасне отримання оскаржуваних рішень, вказує, що отримував рішення податкового органу через програму електронного документообігу «М.Е.Doс».

Позивач не скористався процедурою адміністративного оскарження рішень як досудовим порядком вирішення спору, оскаржувані рішення не стосуються нарахування грошових зобов`язань отже, в даному випадку застосовується шестимісячний строк для звернення до суду з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

З даним позовом позивач звернувся 03.11.2021, що підтверджується копією поштового конверту, у якому надійшла позовна заява і описом вкладення у конверт , тобто з пропуском шестимісячного строку звернення до суду, встановленого ч.2 ст. 122 КАС України.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду встановлені в ст. 123 КАС України. Так, відповідно до ч.3 цієї статті якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду

Таким чином, зважаючи на те, що позивач отримував спірні рішення відповідача в електронній формі в день їх прийняття, а звернувся з позовом до суду з пропуском шестимісячного строку звернення, без обґрунтованої заяви про поновлення пропущеного строку, в матеріалах справи відсутні докази поважності причин такого пропуску, суд визнає клопотання відповідача таким, що підлягає задоволенню і відповідно до п.8 ч.1 ст.240 КАС України залишає позов без розгляду з підстав, визначених частиною третьою статті 123 цього Кодексу.

При цьому, суд звертає увагу позивача на ч. 4 ст.240 КАС України, за якою особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Керуючись ст.ст.118, 122,123, 240,248, 256, 295, 297 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Задовольнити клопотання Головного управління ДПС у Житомирській області, як відокремленого підрозділу ДПС про залишення позову без розгляду.

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «МІТЕН» до Головного управління ДПС у Житомирській області, як відокремленого підрозділу ДПС про визнання протиправними та скасування рішень та зобов`язання вчинити певні дії у справі №160/21479/21 залишити без розгляду в частині скасування рішень про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №8632 від 16.12.2020, №97 від 16.01.2021, №1865 від 25.02.2021, №2410 від 25.03.2021, №2769 від 13.04.2021.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в порядку та у строки, встановлені статтями 295 та 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.В. Врона