Справа № 0940/1841/18
Суддя: Довгополов Олександр Михайлович
Дата ухвалення: 2022-06-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 червня 2022 рокуЛьвівСправа № 0940/1841/18 пров. № А/857/7594/21
Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Довгополова О.М.,

суддів Гудима Л.Я., Святецького В.В.

з участю секретаря судового засідання Вовка А.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Львові апеляційну скаргу Бистрецької сільської ради Верховинського району Івано-Франківської області на рішення Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 28 листопада 2018 року у справі за адміністративним позовом Бистрецької сільської ради Верховинського району Івано-Франківської області до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області про визнання протиправним і скасування припису та постанови, -

суддя (судді) в суді першої інстанції Матуляк Я.П.,

час ухвалення рішення: 10:45:28,

місце ухвалення рішення м. Івано-Франківськ,

дата складання повного тексту рішення: 03.12.2018,

ВСТАНОВИВ:

Бистрецька сільська рада Верховинського району Івано-Франківської області звернулася до суду з адміністративним позовом до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області про визнання дій протиправними, визнання протиправними та скасування припису від 22.08.2018 та постанови за № 36/1009/m.5/2018 від 25.09.2018.

Рішенням Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 28 листопада 2018 року в задоволенні позову відмовлено.

Рішення мотивоване тим, що відповідач у спірних правовідносинах діяв відповідно до наданих йому повноважень, у встановленому законом порядку.

Не погодившись із ухваленим судовим рішенням, Бистрецька сільська рада Верховинського району Івано-Франківської області подала апеляційну скаргу. В апеляційній скарзі, з посиланням на незаконність та необгрунтованість рішення, порушення норм матеріального права, просить його скасувати та постановити нове рішення, яким позов задовольнити у повному обсязі.

Вимоги апеляційної скарги обґрунтовує тим, що голова Бистрецької сільської ради не був присутній при перевірці, та не зафіксовано факту його відмови від підписання акту перевірки та отримання його копії.

Зазначає, що під час розгляду справи відповідачем не надано суду жодних доказів, які б підтверджували виконання суб`єктом владних повноважень вимог п.7, п. 9 Порядку №533 (пред`явлення посвідчення, направлення на проведення позапланової перевірки у присутності голови Бистрецької сільської ради).

Вважає, що з урахуванням п.15 Порядку №244 справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності мала розглянутись уповноваженими особами відповідача до 10.09.2018, а натомість її розглянуто 25.09.2018.

Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу позивача, просив залишити її без задоволення, а судове рішення без змін.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється відповідно до ч. 4 ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі.

Суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги (частина перша статті 308 КАС України).

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, 22.08.2018 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області, на підставі наказу управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області за №688-П/1009/1.5/2018 від 26.07.2018 (а.с.57) та направлення №688/1009/m.7/2018 від 26.07.2018 (а.с.58), проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на нове будівництво берегоукріплювальних споруд на річці Чорний Черемош в селі Бистрець Верховинського району Івано-Франківської області, про що складено Акт за №688/1009/m.7/2018 (а.с.14-22).

Згідно Акта перевірки, встановлено порушення норм ДБН А.3.1-5 2016 «Організація будівельного виробництва», зокрема: замовником не представлено загальний журнал робіт та журнал авторського нагляду по новому будівництві берегоукріплювальних споруд на річці Чорний Черемош в селі Бистрець, а також виконання будівництва не у відповідності до проектної документації.

Відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» складено протокол від 22.08.2018 про те, що суб`єктом містобудування порушено ДБН А.3.1-5 2016 «Організація будівельного виробництва» (а.с.11-12).

У зв`язку з виявленими порушеннями головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області винесено оскаржуваний припис від 22.08.2018, яким позивача зобов`язано усунути виявлені порушення до 22.09.2018 шляхом представлення документації (а.с.13).

25.09.2018 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності за №36/1009/m.5/2018, якою до Бистрецької сільської ради Верховинського району Івано-Франківської області за порушення вимог пункту 6 частини 3 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» застосовано стягнення у вигляді штрафу в розмірі 33138 гривень (а.с.9-10).

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції і вважає його таким, що відповідає правильно застосованим нормам матеріального та процесуального права з огляду на наступне.

Відповідно до частин першої, другої та третьої статті 242 КАС України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить із того, що правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 №877-V (далі - Закон №877-V), статтею 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 №3038-VI (далі - Закон №3038-VI), Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 №294 (надалі Положення №294), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі Порядок №553).

Статтею 1 Закону №877-V встановлено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Частиною 1 статті 4 Закону №877-V визначено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Вимогами п.п. 1 та 2 ст. 7 Закону №877-V передбачено, що для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Статтею 41 Закону №3038-VI передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом

Підставами для проведення позапланової перевірки згідно з пунктом 7 Порядку №553 є:

подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом;

звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Як встановлено судом, Наказ №688-П/1009/1.5/2018 «Про проведення позапланового заходу» видано відповідачем, в тому числі, й у відповідності до обставин, викладених в листі Івано-Франківської місцевої прокуратури щодо необхідності встановлення обставин, які мають значення для кримінального провадження №0000042 (а.с.53-56).

Відповідно до пункту 2 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Пунктом 16 Порядку №553 передбачено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Згідно пункту 17 Порядку №553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Відповідно до пункту 3 частини 3 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

б) зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Згідно вимог п. 6 ч. 3 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суб`єкти містобудування, які виконують будівельні роботи, несуть відповідальність у вигляді штрафу за ведення виконавчої документації з порушенням будівельних норм, державних стандартів і правил - у розмірі вісімнадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Враховуючи наведене, суд дійшов вірного висновку про те, що відповідачем проведено перевірку без порушень та з дотриманням вимог чинного на час виникнення спірних правовідносин законодавства.

Суд також дійшов вірного висновку про безпідставність посилань позивача на те, що він не повідомлявся належним чином про проведення перевірки, оскільки направлення для проведення планового (позапланового) заходу №688/1009/m.7/2018 від 26.07.2018 отримано сільським головою Хімчак М.М., що підтверджується його підписом (а.с.58).

Разом з тим, протилежного позивачем не доведено.

Крім того, за відсутності встановленого обов`язку повідомлення про проведення позапланового заходу, 26.07.2018 відповідачем на адресу Бистрецької сільської ради направлено письмове повідомлення про проведення позапланової перевірки (а.с.60-62).

Судом також встановлено, що представник позивача від підпису акта перевірки відмовився, про що зроблено відповідну відмітку в Акті, своїх заперечень, зауважень чи спростувань не виклав як у відповідній графі Акта перевірки так і під час розгляду справи в приміщенні інспекції.

Також, як вірно зазначено судом, позивачем не наведено жодних спростувань щодо відсутності виявлених порушень та не викладено з цього приводу жодних заперечень в позовній заяві.

З урахуванням наведеного, оцінивши подані сторонами докази в їх сукупності, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

При цьому, колегія суддів також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи), сформовану в рішенні у справі «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують і не дають підстав стверджувати про порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду без змін.

Керуючись ст. ст. 308, 310, п. 1 ч. 1 ст. 315, ст. ст. 316, 321, 322, ч. 1 ст. 325 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Бистрецької сільської ради Верховинського району Івано-Франківської області залишити без задоволення.

Рішення Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 28 листопада 2018року у справі № 0940/1841/18 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку виключно у випадках, передбачених частиною 4 статті 328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя О. М. Довгополов
судді Л. Я. Гудим
В. В. Святецький
Повне судове рішення складено 21.06.2022.