Справа № 160/27396/21
Суддя: Савченко Артур Владиславович
Дата ухвалення: 2022-06-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого - судді Савченка А.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін у письмовому провадженні адміністративну справу за позовною заявою Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Інноваційні екотехнології України» про застосування заходів реагування, -
30 грудня 2021 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Інноваційні екотехнології України», в якій позивач просить:
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.01.2022 р. відкрито провадження в цій адміністративній справі, призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), а також встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали.
Копія ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.01.2022 р. направлена на адресу ТОВ «Інноваційні екотехнології України» засобами поштового зв`язку, проте, 12.04.2022 р. на адресу суду повернувся конверт з поштовим відправленням, яким на адресу відповідача надсилалася вищевказана ухвала суду, із відміткою поштового відділення про повернення: "за закінченням терміну зберігання". При цьому, адреса, на яку здійснено відправлення судом, збігається з адресою, зазначеною, як місцезнаходження юридичної особи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань та зазначеною позивачем у позові.
Зі змісту роздруківки вбачається, що з 19.01.2022 р. по 08.04.2022 р. поштове відправлення перебувало у точці видачі. Тобто, більше місяця, з цього часу конверт був у точці видачі до оголошення воєнного стану в Україні, а тому немає підстав для виправдання того факту, що відповідач не забезпечує отримання кореспонденції.
У подальшому, копія ухвали повторно Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.01.2022 р. направлена на адресу ТОВ «Інноваційні екотехнології України» засобами поштового зв`язку.
Зі змісту роздруківки вбачається, що з 17.05.2022 р. по цей час, 21.06.2022 р. поштове відправлення перебуває у точці видачі.
У контексті подібних (схожих) фактичних передумов до такого ж висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 16.12.2020 р. у справі №120/4080/19-а та від 14.07.2021 р. у справі №160/8623/19. Верховний Суд зазначив про те, що до повноважень адміністративних судів не віднесено установлення фактичного місцезнаходження юридичних осіб або місця проживання фізичних осіб - учасників судового процесу на час вчинення тих чи інших процесуальних дій. Тому повідомлення про вручення рекомендованої кореспонденції, повернуті органами зв`язку з позначками «за закінчення терміну зберігання», «адресат вибув», «адресат відсутній» і т.п., з урахуванням конкретних обставин справи можуть вважатися належними доказами виконання адміністративним судом обов`язку щодо повідомлення учасників судового процесу про вчинення цим судом належних процесуальних дій.
Оцінюючи можливість розглядати справу без відзиву, суд враховує, що відповідач не забезпечує отримання ним кореспонденції, що не може слугувати виправданням його та бути підставою не розгляду справи. Суд зауважує, що в акті перевірки зафіксовані численні порушення і факти пожеж. При цьому, директор ТОВ «Інноваційні екотехнології України» підписав акт без зауважень.
Враховуючи вказані обставини, суд дійшов висновку про можливість розглядати справу без відзиву на позовну заяву.
Відповідно до ч.1 ст.257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.
Частинами 5, 8 ст.262 КАС України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Зважаючи на наведене та відповідно до вимог ст.ст. 257, 262 КАС України, справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні.
Дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд доходить висновку про задоволення позовних вимог, з огляду на таке.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що у зв`язку із настанням аварій (пожеж), які були пов`язані з діяльністю суб`єкта господарювання, що підтверджується Актами про пожежу від 26.10.2021 р., 27.10.2021 р., 29.10.2021 р. та 31.10.2021 р., відповідно до вимог Кодексу цивільного захисту України, Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області було проведено позапланову перевірку ТОВ «Інноваційні екотехнології України» у період з 09.11.2021 р. по 10.11.2021 р.
Комісія у складі головного інспектора ВЗНС ДРУ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області старший лейтенант служби ЦЗ ОСОБА_2 склала Акт про пожежу від 26.10.2021 р., що виникла 26.10.2021 р. на об`єкті: полігон твердих побутових відходів, на місці виникнення пожежі: сміття на полігоні твердих побутових відходів ТОВ «Інноваційні екотехнології України» .
Комісія у складі провідного інспектора ВЗНС ДРУ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області лейтенанта служби ЦЗ ОСОБА_1 склала Акт про пожежу від 27.10.2021 р., що виникла 27.10.2021 р. на об`єкті: полігон твердих побутових відходів, на місці виникнення пожежі: сміття на полігоні твердих побутових відходів ТОВ «Інноваційні екотехнології України» .
Комісія у складі головного інспектора ВЗНС ДРУ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області старший лейтенант служби ЦЗ ОСОБА_2 склала Акт про пожежу від 29.10.2021 р., що виникла 29.10.2021 р. на об`єкті: полігон твердих побутових відходів, на місці виникнення пожежі: сміття на полігоні твердих побутових відходів ТОВ «Інноваційні екотехнології України» .
Комісія у складі головного інспектора ВЗНС ДРУ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області старший лейтенант служби ЦЗ ОСОБА_2 склала Акт про пожежу від 31.10.2021 року, що виникла 31.10.2021 року на об`єкті: полігон твердих побутових відходів, на місці виникнення пожежі: сміття на полігоні твердих побутових відходів Товариства з обмеженою відповідальністю «Інноваційні екотехнології України» .
Відповідно до посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) від 04.11.2021 р. №1790, виданого на проведення позапланової перевірки ТОВ «Інноваційні екотехнології України» у період з 08.11.2021 р. по 19.11.2021 р. заступником начальника відділу запобігання надзвичайним ситуаціям Дніпровського районного управління ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області ОСОБА_3, головним інспектором відділу запобігання надзвичайним ситуаціям Дніпровського районного управління ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області ОСОБА_2, провідним інспектором відділу запобігання надзвичайним ситуаціям Дніпровського районного управління ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області ОСОБА_1, провідним інспектором відділу запобігання надзвичайним ситуаціям Дніпровського районного управління ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області Лисогорьою Д.О. буде проведено перевірку забезпечення техногенної безпеки та цивільного захисту на підприємстві, а також додержання (виконання) вимог законодавства з питань пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, тощо у зв`язку з настанням аварії (пожежі), яка була пов`язана з діяльністю суб`єкта господарювання.
- не забезпечено об`єкт необхідною кількістю води для здійснення пожежогасіння (зовнішнім протипожежним водопостачанням), не улаштовані мережі протипожежного водогону, які повинні забезпечувати потрібні за нормами витрату та напір води;
- не улаштовано в будівлі складу літ. Б внутрішній протипожежний водопровід у відповідності до вимог;
- для загального відключення силових та освітлювальних мереж приміщення будівлі складу літ. Б не передбачено встановлення апаратів відключення (вимикачів) поза межами (ззовні) вказаного приміщення (будівлі) на негорючих стінах (перегородках) або на окремих опорах. Спільні апарати відключення (вимикачі) слід розташовувати в ящиках з негорючих матеріалів або в нішах, які мають пристосування для опломбування та замикання на ключ;
- не виконано другий розосереджений евакуаційний вихід з будівлі складу літ.Б, не встановлено хвіртку в воротах будівлі відповідного розміру;
- не проведено замір опору ізоляції і перевірку на спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання;
- лінія живлення до побутового кондиціонеру, розташованого в приміщенні адміністративної будівлі літ. А, не забезпечено автономним пристроєм електричного захисту;
- допускається підвішування світильників безпосередньо на струмопровідні проводи в приміщеннях будівель об`єкту;
- з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів в будівлях та приміщеннях об`єкту не виконано за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (допущено виконання з`єднання жил електропроводів шляхом скручування);
- в пожежонебезпечних зонах, в приміщеннях будівель об`єкту, використовуються світильники 3 лампами розжарювання без захисного суцільного скла (ковпаків);
- допущено улаштування та експлуатацію тимчасових електромереж в приміщеннях будівель об`єкту;
- електророзетки, вимикачі, перемикачі та інші подібні апарати в приміщеннях та будівлях об`єкту встановлено на горючі основи;
- не дотримано нормативну відстань від АЗС, до повітряних ліній електропередач;
- не улаштовано по периметру території, де розташовано наземний резервуар для зберігання палива, замкнуте обвалування або огороджуюча стіна з негорючих матеріалів, розраховані на гідростатичний тиск рідини, що розлилась;
- відстань від наземного резервуару АЗС до адміністративної будівлі літ. А не відповідає вимогам, становить ближче ніж 30м (фактична відстань становить 22м);
- на резервуар з паливом не складено технологічну карту, в якій вказується номер резервуару. його тип, призначення, максимальний рівень наливання, мінімальний залишок, швидкість наповнення і випорожнювання. Не здійснюється постійний контроль за справністю дихальних клапанів резервуару. Не розроблено графік планових робіт з очищення від відкладень пірофорного сірчистого заліза;
- на об`єкті відсутній запас вогнегасних речовин, а також засобів їх подавання в кількості, необхідних для гасіння пожежі в резервуарі;
- на АЗС на видимих місцях не вивішено плакати, які містять обов`язки водія під час заправляння автотранспорту, а також інструкції про заходи пожежної безпеки;
- для всіх будівель і приміщень виробничого та складського призначення не визначено категорію щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ Б 13.1.1.-36:2016 «Визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою», а також клас зони згідно з «Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок», у тому числі для зовнішніх виробничих і складських дільниць, які необхідно визначати на вхідних дверях до приміщення, а також у межах зон усередині приміщень та ззовні;
- територія об`єкта, а також будівлі, приміщення га споруди не забезпечено відповідними знаками безпеки. Знаки безпеки, їх кількість, а також місця їх встановлення повинні відповідати ДСТУ;
- територію об`єкта, будинки, споруди, приміщення, технологічні установки не забезпечено у достатній кількості первинними засобами пожежогасіння, які використовуються для локалізації і ліквідації пожеж у їх початковій стадії розвитку. Для розміщення первинних засобів пожежогасіння на території об`єкта не встановлено спеціальні пожежні щити на яких повинен бути розміщений комплект засобів пожежогасіння, а саме: вогнегасники - 3 шт., ящик з піском - 1 шт., протипожежне покривало - 1 шг., багор або лом та гак - 2 шт., лопати - 2 шт.. сокири - 2 шт.;
- керівником об`єкта не визначено обов`язки посадових осіб щодо забезпечення пожежної безпеки, не призначено відповідальних за пожежну безпеку окремих приміщень, дільниць, а також за утримання і експлуатацію засобів протипожежного захисту;
- на об`єкті відповідним документом (наказом) не встановлено протипожежний режим;
- для кожного приміщення об`єкта не розроблені та не затверджені керівником об`єкта інструкції про заходи пожежної безпеки;
- посадові особи, працівники об`єкту, робота яких пов`язана з підвищеною пожежною небезпекою не пройшли навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки у порядку, встановленому постановою Кабінету Міністрів України від 26 червня 2013 року N 444 "Про затвердження Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях";
- не проводиться з працівниками об`єкту інструктаж з питань пожежної безпеки;
- об`єкт не забезпечено адресною вказівкою (назва вулиці, номер будинку), яка встановлюється на фасаді будівлі або на інших видних місцях і освітлюватись у темний час доби;
- для встановлення наявності або відсутності джерел небезпеки, які можуть ініціювати виникнення надзвичайних ситуацій, а також визначення рівнів можливих надзвичайних ситуацій, не проведено ідентифікацію об`єкта господарської діяльності та не узгоджено її з ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області;
- не проведено ідентифікацію об`єкта підвищеної небезпеки;
- не створено об`єктову систему цивільного захисту, не призначено відповідального працівника з питань цивільного захисту;
- не розроблено функціональні обов`язки відповідального працівника з питань цивільного захисту та начальника цивільного захисту;
- відповідальним працівником з питань цивільного захисту та начальником цивільного захисту не пройдено навчання на курсах ІДЗ;
- не організовано та не здійснюються відпрацювання тренування евакуаційних заходів щодо працівників та майна суб`єкта господарювання під час виникнення надзвичайних ситуацій;
- не проводяться об`єктові тренування і навчання з питань цивільного захисту;
- не створено матеріальний резерв для запобігання, ліквідації надзвичайних ситуацій техногенного і природного характеру та їх наслідків;
- працівники об`єкту не забезпечені засобами індивідуального захисту;
- не обладнано інформаційно-довідковий куточок з питань цивільного захисту на об`єкті, в частині приміщення загального користування, у якій тематично оформляються стенди, розміщують ся схеми, навчальні посібники і зразки, передбачені програмами підготовки працівників до дій у надзвичайних ситуаціях.
Вказаний акт перевірки підписаний директором Товариства з обмеженою відповідальністю «Інноваційні екотехнології України» - ОСОБА_4 без зауважень та заперечень.
За результатами проведеної перевірки ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області звернулось до суду з цією позовною заявою про вжиття заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді зупинення експлуатації (роботи) об`єктів, будівель та споруд до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної, техногенної безпеки та у сфері цивільного захисту, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зважає на таке.
Державний нагляд (контроль) з питань цивільного захисту здійснюється за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах техногенної та пожежної безпеки, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій природного і техногенного характеру, за діяльністю аварійно-рятувальних служб, а також у сфері промислової безпеки та гірничого нагляду, поводження з радіоактивними відходами відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі - Закон №877-V), Кодексу цивільного захисту України, інших нормативно-правових актів, стандартів, норм і правил (частина 1 статті 47 Кодексу цивільного захисту України).
Згідно з частинами 1 та 2 статті 64 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.
За приписами ст.66 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.
Відповідно до пп. 27, 35 п. 4 Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, затвердженого наказом ДСНС України від 04.02.2013 №3 (у редакції наказу ДСНС України від 12.11.2018 №661) Головне управління відповідно до покладених на нього завдань організовує і здійснює безпосередньо та через підпорядковані підрозділи державний нагляд (контроль) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки та цивільного захисту місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування та суб`єктами господарювання; складає акти перевірок, видає приписи, постанови, розпорядження про усунення вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, а в разі встановлення порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, звертається до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, окремих приміщень, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту.
При цьому, згідно з частиною 2 статті 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Статтею 70 Кодексу цивільного захисту України визначено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:
1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;
2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;
3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки;
4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;
5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;
8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій;
9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту;
10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання;
11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.
Частиною 2 статті 70 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
Відповідно до ч.5 ст.4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачено, що повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування.
Пунктом 7 статті 7 цього Закону передбачено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб`єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.
Системний аналіз статей 1, 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» , підпункту 12 пункту 1 статті 67, пунктів 1, 2 статті 68, підпунктів 1, 4 пункту 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України дає підстави для висновку, що встановлення факту порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, та у подальшому може призвести до тяжких наслідків у цій сфері, є достатньою підставою для застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів.
Відповідно до пункту 3 статті 55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.
Як передбачено підпунктами 1, 3, 4, 5, 12, 13, 19, 21, 22, 23 пункту 1 статті 20 Кодексу цивільного захисту України на суб`єкта господарювання покладається обов`язок: забезпечення виконання заходів у сфері цивільного захисту на об`єктах суб`єкта господарювання; розміщення інформації про заходи безпеки та відповідну поведінку населення у разі виникнення аварії; організація та здійснення під час виникнення надзвичайних ситуацій евакуаційних заходів щодо працівників та майна суб`єкта господарювання; створення об`єктових формувань цивільного захисту відповідно до цього Кодексу та інших законодавчих актів, необхідної для їх функціонування матеріально-технічної бази і забезпечення готовності таких формувань до дій за призначенням; забезпечення аварійно-рятувального обслуговування суб`єктів господарювання відповідно до вимог статті 133 цього Кодексу; здійснення за власні кошти заходів цивільного захисту, що зменшують рівень ризику виникнення надзвичайних ситуацій; розроблення заходів щодо забезпечення пожежної безпеки, впровадження досягнень науки і техніки, позитивного досвіду із зазначеного питання; забезпечення виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а також виконання вимог приписів, постанов та розпоряджень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенно-пожежної безпеки; утримання у справному стані засобів цивільного та протипожежного захисту, недопущення їх використання не за призначенням; здійснення заходів щодо впровадження автоматичних засобів виявлення та гасіння пожеж і використання для цієї мети виробничої автоматики.
Суд погоджується з доводами позивача відносно того, що наявність означених порушень вимог пожежної та техногенної безпеки, а також цивільного захисту створює загрозу життю та/або здоров`ю людей, з огляду на таке.
Відсутність протипожежного водопостачання або невідповідність протипожежного водопостачання вимогам чинних будівельних норм (національних стандартів) призводить до унеможливлення гасіння пожежі, допускає розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, та збільшення продуктів горіння, чадного газу та впливу підвищених температур, що в свою чергу створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей унеможливлюючи евакуацію людей з будівлі.
Вразі порушень монтажу апарату відключення (вимикача), для загального відключення силових та освітлювальних мереж складського приміщення, призведе до аварійної експлуатації електровиробів, нагрівання елементів апарату, що може привести до займання апарату та виникнення пожежі в приміщенні з подальшим впливом небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) на людей та створить загрозу життю та/або здоров`ю людей.
При відсутності другого виходу, може призвести до перешкоджання евакуації людей, в окремих випадках унеможливить евакуацію, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
При відсутності або невідповідність захисту будівлі від прямих ударів блискавки та захисту від вторинних дій блискавки у випадку удару блискавки в будівельні конструкції виникає небезпечне іскріння, полум`я та електричний струм, що виник у результаті винос) високої напруги на струмопровідні частини конструкцій, апаратів, агрегатів, сприяє виникненню пожежі з її небезпечними факторами та розповсюдженням їх до шляхів евакуації та місць перебування людей, та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
При не проведенні замірів опору ізоляції силової та освітлювальної електромережі унеможливлюється визначення можливості застосування освітлювальної та силової електромережі для безаварійної роботи або роботи в режимі короткого замкнення, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур), що створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
При порушенні виконання монтажу побутових кондиціонерів та їх не відповідність, призводить до аварійної експлуатації електромережі та зниження її технічних характеристик, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
При підвішуванні світильників з лампою розжарювання безпосередньо на струмопровідних проводах, призводить до аварійної експлуатації освітлювальної та силової електромережі та зниження її технічних характеристик, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) на людей та створить загрозу життю та/або здоров`ю людей.
При порушенні виконання монтажу проводів і кабелів, тобто не за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (гвинтових, болтових тощо), призводить до аварійної експлуатації освітлювальної та силової електромережі та зниження її технічних характеристик, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур),та створює загроз) життю та/або здоров`ю людей.
При порушенні виконання монтажу світильників та їх не відповідність, тобто зменшення ступеня захисту світильника, призводить до аварійної експлуатації освітлювальної та силової електромережі та зниження її технічних характеристик, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур), та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
При використанні тимчасових електричних мереж та порушенні виконання монтажу проводів і кабелів, призводить до аварійної експлуатації освітлювальної та силової електромережі та зниження її технічних характеристик, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) на людей та створить загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Бразі монтажу електророзеток та вимикачів на горючу основу без підкладання під них основи з негорючого матеріалу, яка виступає за габарити апарата не менше ніж на 0.01м. призведе до аварійної експлуатації електровиробів, нагрівання горючого матеріалу, що може привести до займання та виникнення пожежі з подальшим впливом небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) на людей та створить загрозу життю та/або здоров`ю людей.
При зменшенні протипожежних розривів між будівлями та спорудами при дії небезпечних факторів пожежі виникає загроза швидкому розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям будівель та споруд їх руйнації, та збільшення продуктів горіння, чадного газу та впливу підвищених температур на людей, що в свою чергу створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Відсутність або не відповідність обвалування резервуарів з паливом може призвести до розтікання палива при пожежі, поширення пожежі на інші резервуари та унеможливить підступи до осередку пожежі для його гасіння, що в свою чергу створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Відсутність відповідних знаків безпеки може призвесіи до перешкоджання знаходження шляхів евакуації та місцезнаходження первинних засобів пожежогасіння.
Відсутність первинних засобів пожежогасіння та не відповідність їхнього технічного стану унеможливить гасіння пожежі на ранній стадії розвитку, сприяє беззахисності людини перед факторами пожежі та призводить до безперешкодного розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, що в свою чергу створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Відсутність навчання по програмі пожежно-технічного мінімуму призведе до паніки та невірним діям персоналу при виникненні пожежі, що в свою чергу сприяє розвитку пожежі, перешкоджає евакуації людей в окремих випадках при незнанні небезпечних чинників у технологічному процесі та його порушення може призвести до виникнення пожежі або вибуху.
Не проведення ідентифікації об`єкта господарської діяльності для встановлення наявності або відсутності джерел небезпеки, які можуть ініціювати виникнення надзвичайних ситуацій, унеможливлює визначення рівнів можливих надзвичайних ситуацій.
Відсутність навчання з питань цивільного захисту призведе до паніки та невірним діям персоналу при виникненні надзвичайної ситуації, що в свою чергу сприяє розвитку надзвичайної ситуації, перешкоджає евакуації людей в окремих випадках при незнанні небезпечних чинників у технологічному процесі та його порушення може призвести до виникнення надзвичайної ситуації.
Відсутність об`єктових тренувань з питань цивільного захисту призведе до невірним діям персоналу при виникненні надзвичайної ситуації, що в свою чергу сприяє розвитку надзвичайної ситуації, перешкоджає евакуації людей та перешкоджає ліквідації надзвичайної ситуації, а в окремих випадках при незнанні небезпечних чинників у технологічному процесі та його порушення може призвести до виникнення надзвичайної ситуації або вибуху.
Відсутність об`єктових матеріальних резервів для запобігання та ліквідації надзвичайних ситуацій природного та техногенного характеру і їх наслідків перешкоджає ліквідації надзвичайної ситуації.
Відсутність засобів індивідуального захисту призведе до ураження органів дихання працюючого персоналу, що може збільшити кількість летальних випадків.
Пунктом 33 частини 1 статті 1 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю.
Відповідно до п.24 вище зазначеної статті надзвичайна ситуація - обстановка на окремій території чи суб`єкті господарювання на ній або водному об`єкті, яка характеризується порушенням нормальних умов життєдіяльності населення, спричинена катастрофою, аварією, пожежею, стихійним лихом, епідемією, епізоотією, епіфітотією, застосуванням засобів ураження або іншою небезпечною подією, що призвела (може призвести) до виникнення загрози життю або здоров`ю населення, великої кількості загиблих і постраждалих, завдання значних матеріальних збитків, а також до неможливості проживання населення на такій території чи об`єкті, провадження на ній господарської діяльності.
Отже, настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі або надзвичайної ситуації з обставинами, які можуть призвести до займання, розповсюдження вогню та вплив небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей, у тому числі малолітніх/неповнолітніх дітей.
Під час судового розгляду справи, судом встановлено, та матеріалами справи підтверджено, що виявленні перевіркою порушення не усунуті в повному обсязі.
Однак, відповідач, не зважаючи на встановлені перевіркою порушення, про наявність яких Товариству з обмеженою відповідальністю «Інноваційні екотехнології України» відомо, свідомо експлуатує об`єкт із цими порушеннями правил і норм пожежної та техногенної безпеки, чим створює загрозу життю та здоров`ю людей.
Водночас, відповідно до ст.3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
За наведених обставин, подальша експлуатація об`єкту відповідача із зазначеними в акті перевірки порушеннями пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
При цьому, Товариством з обмеженою відповідальністю «Інноваційні екотехнології України» не надавалось жодних зауважень або заперечень до проведених заходів щодо позапланової перевірки та складених за її результатами акту ні до суду, ні до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області.
Станом на час розгляду справи, відповідачем не надано суду доказів повного усунення виявлених порушень у сфері пожежної безпеки та цивільного захисту, які зафіксовані в акті перевірки від 10.11.2021 року №1013.
Захід реагування у вигляді повного зупинення роботи закладу до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо виявлені допущенні порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Наявність реальної загрози безпосередньо життю та здоров`ю людей є обов`язковою умовою для застосування заходів реагування.
Вжиття заходів реагування на порушення тих чи інших правил техногенної та пожежної безпеки слід оцінювати з урахуванням принципу пропорційності, що передбачає дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані такі заходи.
Надаючи оцінку доводам позивача щодо створення наявними порушеннями реальної загрози життю та/або здоров`ю людей, суд виходить з того, що виявлені перевіркою порушення техногенної та пожежної безпеки, які є реальною загрозою для життя та здоров`я людей, які там перебувають, є не усунутими на момент розгляду справи судом, що підтверджено матеріалами справи.
Пожежа це неконтрольований процес знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для істот та навколишнього природного середовища (стаття 2 Кодексу цивільного захисту України).
Визначення небезпечного чинника міститься у пункті 26 Кодексу цивільного захисту України та означає складову частину небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.
Отже, законодавець пов`язує настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.
Неможливість своєчасного та належного оповіщення про пожежу, пожежогасіння, евакуації та надання допомоги людям створюють реальну загрозу їх життю та здоров`ю.
Така позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 20.06.2018 р. у справі №826/4267/16.
Відповідно до ч.1 ст.372 КАС України у разі необхідності спосіб, строки і порядок виконання можуть бути визначені у самому судовому рішенні. Так само на відповідних суб`єктів владних повноважень можуть бути покладені обов`язки щодо забезпечення виконання рішення.
Згідно з ч.3 ст.378 КАС України підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.
Станом на час розгляду справи позивачем не надано доказів існування обставин, що істотно ускладнюють виконання рішення суду, яке ухвалене у цій справі, або роблять його виконання неможливим.
Разом з цим, такий спосіб вжиття заходів реагування, як повне або часткове зупинення роботи (експлуатації) об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг за рішенням суду чітко передбачений приписами ст.70 Кодексу цивільного захисту України та ст.4 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, водночас законодавець не надає суб`єкту владних повноважень права заявляти такі позовні вимоги, як зобов`язання відповідача зупинити експлуатацію вищезазначеного об`єкту, при цьому вимагаючи від суб`єкта владних повноважень діяти відповідно до статті 19 Конституції України лише у порядку і спосіб, що передбачені законом.
Питання щодо розподілу судових витрат врегульовані ст.139 КАС України.
Оскільки позивач є суб`єктом владних повноважень, відповідно до статті 139 КАС України витрати на сплату судового збору покладаються на позивача та не підлягають стягненню з відповідача.
Керуючись ст.ст.241-246, 257-262 КАС України, суд -
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 КАС України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 КАС України.

Суддя А.В. Савченко