Справа № 580/1852/22
Суддя: Сергій КУЛЬЧИЦЬКИЙ
Дата ухвалення: 2022-06-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 червня 2022 року справа № 580/1852/22

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кульчицького С.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) в приміщенні суду адміністративну справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Державної податкової служби України та Головного управління ДПС у Черкаській області про визнання протиправними, скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До Черкаського окружного адміністративного суду звернулась фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі - позивач) до Державної податкової служби України (далі - відповідач 1) та Головного управління ДПС у Черкаській області (далі - відповідач 2), в якому просить:

- визнати протиправними та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Черкаській області від 06.12.2021 №3475909/ про відмову у реєстрації податкової накладної від 30.11.2020 №6;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати складену позивачем податкову накладну від 30.11.2020 №6 в Єдиному реєстрі податкових накладних, днем її подання.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає, що рішення комісії Головного управління ДПС у Черкаській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або про відмову в такій реєстрації від 06.12.2021 №3475909/ є протиправним, оскільки при його винесенні не взято до уваги надані позивачем документи, які підтверджують реальність здійснення господарських операцій.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 18.04.2022 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі, вирішено здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Відповідачі проти позовних вимог заперечили, надавши до суду письмовий відзив на позовну заяву, в якому зазначили, що комісією Головного управління ДПС у Черкаській області, яка приймає рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН або відмову в такій реєстрації розглянуто повідомлення позивача щодо подачі документів про підтвердження реальності здійснення операцій, з яких встановлено, що ним не надано достатніх документів та пояснень для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної від 30.11.2020 №6 в ЄРПН. Щодо позовної вимоги про зобов`язання зареєструвати подану на реєстрацію податкову накладну від 30.11.2020 №6 вказали, що дані позовні вимоги є передчасними, оскільки реєстрації даної накладної передує проведення перевірки всіх наданих позивачем документів.

Дослідивши подані суду письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, суд зазначає про таке.

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 зареєстрований та перебуває на обліку в Корсунь-Шевченківській ДПІ Смілянського управління Головного управління ДПС у Черкаській області як платник податку на додану вартість, що підтверджується свідоцтвом №100339374.

Основним видом діяльності позивача є надання послуг вантажним автомобільним транспортом, код КВЕД 49.41.

01.03.2019 позивач (орендар) уклав з приватним акціонерним товариством "Шепетівський цукровий комбінат" (суборендар) договір №40/03/19 суборенди транспортного засобу з екіпажем згідно якого орендар передав суборендару транспортний засіб марки BODEX модель KIS ЗВ напівпричіп спеціалізований/самоскид державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , 2018 року випуску, а суборендар зобов`язувався прийняти в тимчасове платне володіння та користування вказаний транспортний і сплатити орендарю плату за суборенду.

Згідно акту прийняття робіт (надання послуг) від 30.11.2020 №2/11 позивач надав ПАТ "Шепетівський цукровий комбінат" послуги з суборенди транспортних засобів (з екіпажем) вартістю 73 781,06 грн, з урахуванням ПДВ, яке становить 12 296,84 грн.

За правилом першої події позивач сформував та надіслав для реєстрації у ЄРПН податкову накладну від 30.11.2020 №6 за надання послуг суборенди транспортних засобів (з екіпажем) на суму 73 781, 06, з ПДВ в розмірі 12 296,84 грн.

Згідно квитанції від 15.12.2020 № реєстрація податкової накладної від 30.11.2020 №6 зупинена на підставі пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України у зв`язку з тим, що коди УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 49.41, відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються), та їх обсяг постачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбання акого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає п. 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. Запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішень реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

29.11.2021 позивач надіслав до Головного управління ДПС у Черкаській області повідомлення №4 щодо підтвердження реальності здійснення операцій по ПН/РК, реєстрація якої зупинена. До повідомлення надав пояснення, акт звірки за жовтень-січень, акт здачі-приймання робіт, акт приймання-передачі тз в оренду, акт приймання-передачі тз в суборенду, договір оренди тз, договір суборенди тз, додаткова угода від 30.11.2020 №5, додаткова угода від 27.12.2019 №1, платіжне доручення від 16.11.2020, платіжне доручення від 16.12.2020, платіжне доручення від 19.01.2021, прийняття та реєстрація якого підтверджується квитанцією від 29.11.2021 №2.

Рішенням комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Черкаській області від 06.12.2021 №3475909/ позивачу відмовлено у реєстрації податкової накладної від 30.11.2020 №6. Додатково зазначено, що згідно пункту 3.3 договору суборенди транспортного засобу від 01.03.2019 №40/03/19 плата за суборенду визначається щомісячно у випадку щоденного застосування транспорту, або поденного з врахуванням фактичного використання транспорту в окремі дні. Згідно акту приймання передачі від 30.11.2020 №1 транспортний засіб передано в користування 01.03.2019 року. Таким чином в акті виконаних робіт від 30.11.2020 року №2/11 не визначено кількісний показник виконаної послуг, тобто не вказано кількість днів використання, в порушення cтатті 9 "Про бухгалтерський облік".

Не погоджуючись з вказаним рішенням комісії регіонального рівня, позивач 14.12.2022 подав скаргу до ДПС України.

За результатами розгляду скарги прийнято рішення від 29.12.2021 №60274//2, яким скарги залишено без задоволення, а рішення комісії і регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних без змін.

Вважаючи протиправним рішення щодо відмови в реєстрації його податкових накладних, позивач з звернувся до суду з позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд зазначає наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У відповідності до п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Помилки в реквізитах, визначених пунктом 201.1 цієї статті (крім коду товару згідно з УКТ ЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов`язань, не можуть бути причиною неприйняття податкових накладних у електронному вигляді.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Так, механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних визначено у Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 (далі - Порядок №1246).

Відповідно до п. 2 Порядку №1246 податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі - платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України (далі - Кодекс) в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

У силу вимог п. 12 Порядку № 1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених п. 192.1 ст. 192 та п. 201.10 ст. 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до п. 201.1 ст. 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 ст. 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 01.07.2015); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Згідно з пунктом 13 Порядку № 1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Пунктом 14 Порядку №1246 визначено, що квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

У відповідності до п. 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

З матеріалів справи вбачається, що підставою для зупинення реєстрації спірних податкових накладних стала відповідність пункту 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій.

Так, Постановою Кабінету міністрів України № 1165 від 11 грудня 2019 року затверджено Порядок з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок № 1165), яким визначено механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.

Відповідно до пункту 2 Порядку №1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Додатком 1 до Порядку №1165 встановлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість:

1. Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.

4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово- господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.

5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).

6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України.

7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України.

8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;

інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття.

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Відповідно до пункту 25 Порядку № 1165 комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком та Порядком прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим Мінфіном.

Комісія центрального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком (пункт 26 Порядку № 1165).

Комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні) (пункт 44 Порядку № 1165).

Відповідно до пункту 46 Порядку № 1165 у протоколі засідання комісії контролюючого органу зазначається перелік осіб, присутніх на засіданні, порядок денний засідання, питання, що розглядалися на засіданні, перелік осіб, які виступали під час засідання, результати голосування, прийняті такою комісією рішення.

У додатку 4 до Порядку №1165 зазначено, що рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку

Отже, між сторонами виник спір щодо правомірності рішення комісії Головного управління ДПС у Черкаській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Право на оскарження в судовому порядку Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника випливає з норм пункту 6 Порядку №1165, за якими у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Право на звернення до суду також передбачено в затвердженій формі Рішення (додаток 4 до Порядку № 1165), а саме "Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку".

Порядок № 1165, який є чинним та діяв під час прийняття спірних рішень, прямо передбачає можливість оскарження рішень про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості.

Зі змісту квитанції з Єдиного реєстру податкових накладних від 15.12.2020 № вбачається, що податкова накладна від 30.11.2020 №6 прийнята, але її реєстрація зупинена з посиланням на те, що позивач відповідає п. 1 Критеріїв ризикованості здійснення операцій. Податковим органом запропоновано надати пояснення та копії документів, щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПК/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Отже, зі змісту вказаної квитанції неможливо встановити з яких саме підстав зупинено реєстрацію податкової накладної від 30.11.2020 №6, що вказує на невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії та призводить до його протиправності.

Аналогічна позиція викладена Верховним Судом у постановах від 07.05.2020 у справі №300/183/19, від 04.02.2021 у справі №818/1159/17.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем на адресу Головного управління ДПС у Черкаській області направлено повідомлення від 29.11.2021 №4 про надання пояснень та копій документів щодо ПН/РК, реєстрацію яких зупинено до яких надано первинні документи, що, на думку позивача, підтверджують реальність здійснення господарських операцій.

Рішенням комісії Головного управління ДПС у Черкаській області, яка приймає рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН або відмову в такій реєстрації від 06.12.2021 №3475909/ позивачу відмовлено у реєстрації податкової накладної від 30.11.2020 №6 на загальну суму 73 781,06 грн в тому числі ПДВ 12 296,84 грн. Підставою для прийняття такого рішення стало те, що в акті виконаних робіт від 30.11.2020 року №2/11 не вказано кількість днів використання суборендарем транспортного засобу марки BODEX модель KIS ЗВ напівпричіп спеціалізований/самоскид державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , 2018 року випуску чим порушенно cm. 9 "Про бухгалтерський облік".

Механізм прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації ПН/розрахунків коригування в ЄРПН, реєстрацію яких відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України, визначає Порядок №520.

Відповідно до п. 2 Порядку №520 прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації ПН/розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС.

Комісія контролюючого органу згідно з п. 44 Порядку №1165 перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні).

Отже, відповідні Комісії не обмежені переліком документів, що надаються платниками у разі зупинення реєстрації ПН.

Згідно з п.п. 3, 4 Порядку №520 комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації ПН/ розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу. У разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі.

Пунктом 5 Порядку №520 визначено перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації ПН/розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Виконання вказаної норми платником не полягає у формальному підході, а є орієнтиром для спростування платником виявлених автоматизованою системою моніторингу ознак ризиковості.

Відповідно до п.п. 10, 11 Порядку №520 комісія регіонального рівня приймає рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі за формою згідно з додатком до цього Порядку. Комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі в разі:

ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у ПН/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі;

та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку;

та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Відповідно до абз. 2 ч. 2 ст. 77 КАС України суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Отже, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Суд зазначає, що рішення контролюючого органу про зупинення поданих на реєстрацію податкових накладних є актом індивідуальної дії по відношенню до позивача, адже видані суб`єктом владних повноважень, прийняті із метою реалізації положень нормативно-правового акту (актів) щодо конкретної життєвої ситуації, які не містять загальнообов`язкових правил поведінки та стосуються прав і обов`язків лише чітко визначеного суб`єкта (суб`єктів), якому (яким) воно адресоване.

Головною рисою таких актів є чітке формулювання конкретних юридичних волевиявлень суб`єктами адміністративного права, які видають такі акти; розв`язання за їх допомогою конкретних питань, шо виникають у сфері державного управління; чітка визначеність адресата, конкретної особи або осіб: виникнення конкретних адміністративно-правових обов`язків, обумовлених цими актами; при цьому за умов відповідності такого акту нормам чинного законодавства.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування є його обгрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття. Крім того, акти, шо затверджують критерії ризиковості здійснення операцій мають на меті встановити норми права, які зачіпають права, свободи й законні інтереси громадян, а відтак підлягають обов`язковій реєстрації у порядку, визначеному діючим законодавством.

У свою чергу, невиконання контролюючим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Слід зазначити, що станом на момент зупинення податкової накладної від 30.11.2020 №6 відповідач не надав чіткого переліку документів, які, на його думку, могли б підтвердити реальність господарської операції, чим позбавив позивача права на їх надання.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що рішення комісії Головного управління ДПС у Черкаській області, яка приймає рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН або відмову в такій реєстрації від 06.12.2021 №3475909/ про відмову у реєстрації податкової накладної від 30.11.2020 №6 є протиправним.

Щодо реальності господарської операції, суд зазначає наступне.

На підставі договору оренди транспортного засобу від 23.03.2018 №55/03/18 та додаткової угоди до вказаного договору від 23.03.2018 №1 укладених між фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 (орендар) та товариством з обмеженою відповідальністю "АГРО-ОРМС"(орендодавець) у тимчасовому володінні позивача у період з 23.03.2018 по 31.12.2020 перебував транспортний засіб марки BODEX модель KIS ЗВ напівпричіп спеціалізований/самоскид державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , 2018 року випуску.

Передача вказаного транспортного засобу товариством з обмеженою відповідальністю "АГРО-ОРМС" позивачу підтверджується актом приймання-передачі в оренду транспортних засобів від 23.03.2018.

Вподальшому між позивачем (орендар) та приватним акціонерним товариством "Шепетівський цукровий комбінат" (суборендар) укладено договір суборенди транспортного засобу з екіпажем від 01.03.2019 №40/03/19 згідно якого орендар передав суборендару транспортний засіб марки BODEX модель KIS ЗВ напівпричіп спеціалізований/самоскид державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , 2018 року випуску, а суборендар зобов`язувався прийняти в тимчасове платне володіння та користування вказаний транспортний і сплатити орендарю плату за суборенду.

Відповідно до пункту 3.3., 3.4. договору суборенди від 01.03.2019 №40/03/19 плата за суборенду визначається помісячно, у випадку щоденного (та/або в робочі дні товариства) застосування транспорту, або поденного з врахуванням фактичного використання транспорту в окремі дні. Розмір плати за суборенду за календарний місяць визначається сторонами у додаткових угодах.

Додатковою угодою до вказаного договору від 27.12.2019 №01 сторони продовжили термін суборенди транспортного засобу марки BODEX модель KIS ЗВ напівпричіп спеціалізований/самоскид державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , 2018 року випуску до 31.12.2020.

Згідно додаткової угоди до вказаного договору від 30.11.2020 №05 сторони погодили розмір орендної плати за листопад 2020 року, що становить 73 781, 06 грн з ПДВ.

Актом прийняття робіт (надання послуг) від 30.11.2020 №2/11 підтверджується, що позивач надав ПАТ "Шепетівський цукровий комбінат" послуги з суборенди транспортних засобів (з екіпажем) вартістю 73 781,06 грн, з урахуванням ПДВ, яке становить 12 296,84 грн.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що вказана господарська операція має реальний характер.

Посилання відповідача на те, що в акті виконаних робіт від 30. 11.2020 № 2/11 не вказано кількість днів використання транспортного засобу, таким чином даний акт не є первинним документом в розумінні ст. 9 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", суд вважає необґрунтованими, оскільки пунктом 3.3. договору суборенди від 01.03.2019 №40/03/19 передбачено, що плата за суборенду визначається, зокрема, помісячно. На виконання вказаного пункту договору суборенди від 01.03.2019 №40/03/19 сторони передбачили розмір орендної плати за місяць листопад 2020 року, що становить 73 781, 06 грн з ПДВ.

Разом з тим, відповідач не довів використання приватним акціонерним товариством "Шепетівський цукровий комбінат" транспортного засобу марки BODEX модель KIS ЗВ напівпричіп спеціалізований/самоскид державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , 2018 року випуску поденно.

За вказаних обставин, суд дійшов висновку, що надані позивачем первинні документи свідчать про реальність здійсненої господарської операції та спростовують доводи відповідача.

Відповідно до п. 20 Порядку №12346 у разі надходження до податкового органу рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Отже, обов`язок щодо прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних покладено на Державну податкову службу України.

Суд вважає, що для відновлення порушених прав позивача необхідно зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 30.11.2020 №6 днем її фактичного подання на реєстрацію.

Посилання відповідачів на те, що повноваження з реєстрації податкових накладних є дискреційними повноваженнями Державної податкової служби України, оскільки такій реєстрації передує проведення перевірки всіх наданих документів, суд оцінює критично, оскільки надані до суду первинні документи були подані позивачем разом з податковою накладною від 30.11.2021 №6. Відтак, відповідачі вже надали оцінку поданим первинним документам і за результатами їх розгляду прийняли рішення не на користь позивача.

За вказаних обставин, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в позовній заяві доводи позивача є обґрунтованими, а вимоги такими, що підлягають до задоволення в повному обсязі.

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Отже, судові витрати позивача по сплаті судового збору підлягають стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідачів.

Керуючись статтями 6, 14, 139, 242-245, 255, 295, 370 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Черкаській області від 06.12.2021 №3475909/ про відмову в реєстрації податкової накладної від 30.11.2020 №6 в Єдиному реєстрі податкових накладних , датою її подання на реєстрацію.

Зобов`язати Державну податкову службу України (Львівська площа, 8, м. Київ, 04053, ) зареєструвати складену фізичною особою-підприємем ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) податкову накладну від 30.11.2020 №6 в Єдиному реєстрі податкових накладних днем її фактичного подання на реєстрацію.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Черкаській області (вул.Хрещатик, 235, м. Черкаси, 18002, ) на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 1240 (одна тисяча двісті сорок гривень) 50 копійок.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України (Львівська площа, 8, м. Київ, 04053, ) на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 1240 (одна тисяча двісті сорок гривень) 50 копійок.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками, якщо таку скаргу не було подано. Апеляційна скарга може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя Сергій КУЛЬЧИЦЬКИЙ