Справа № 300/6609/21
Суддя: Боршовський Т.І.
Дата ухвалення: 2022-06-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ІВАНО-ФРАНКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"07" червня 2022 р. справа № 300/6609/21
м. Івано-Франківськ
Івано-Франківський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Боршовського Т.І.,
за участю секретаря судового засідання Ілюк А.Р.,
представник позивача не з`явився,
представників відповідача Гавадзина М.В., Петрук Н.Д., Бабій Т.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду за правилами загального позовного провадження адміністративну справу
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Зіра-Консалт
до Головного управління ДПС в Івано-Франківській області
про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № 004340/0701 від 08.07.2021, -
ВСТАНОВИВ:
Товариство з обмеженою відповідальністю Зіра-Консалт (далі позивач, ТОВ Зіра-Консалт) звернулося до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС в Івано-Франківській області (далі відповідач), в якому просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 004340/0701 від 08.07.2021.
Ухвалою суду від 02.11.2021 позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків. Позивач у вказаний в ухвалі строк усунув недоліки.
Ухвалою від 22.11.2021 відкрито провадження в цій справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання у справі на 16.12.2021 о 14:00 год.
01.12.2021 через канцелярію Івано-Франківського окружного адміністративного суду надійшло клопотання представника позивача Степанюк Н.Л., про проведення судового засідання 16.12.2021 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою сервісу EASYCON (том І, а.с. 129-133).
Ухвалою від 02.12.2021 задоволено клопотання представника позивача від 01.12.2021 про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції за допомогою сервісу EASYCON.
16.12.2021 суд оголосив перерву в підготовчому судовому засіданні до 29.12.2021.
29.12.2021 через канцелярію Івано-Франківського окружного адміністративного суду надійшла заяву представника позивача від 28.12.2021 про долучення додаткових доказів (том І, а.с. 164-191).
29.12.2021 через канцелярію Івано-Франківського окружного адміністративного суду надійшло клопотання представника відповідача від 28.12.2021 про долучення письмових доказів (том І, а.с. 192-193).
Ухвалою від 29.12.2021 суд закрив підготовче провадження в адміністративній справі № 300/6609/21 та розпочав розгляд справи по суті. Судове засідання призначено на 01.02.2022.
01.02.2022 судове засідання не відбулось в зв`язку з тимчасовою непрацездатністю судді.
15.02.2022 в судовому засіданні оголошено перерву.
В зв`язку з введенням в Україні воєнного стану судовий розгляд справи було призупинено до 20.04.2022.
20.04.2022 суд відклав розгляд справи до 04.05.2022 в зв`язку з відсутністю доказів належного повідомлення позивача про дату, час та місце судового засідання у справі.
03.05.2022 через канцелярію Івано-Франківського окружного адміністративного суду надійшло клопотання представника відповідача за № 3570/5/09-19-20-01 від 03.05.2022 про надання додаткових письмових пояснень. Згідно вказаних письмових пояснень представник відповідача зазначив, що за результатами опрацьованих наявних баз даних ДПС України, документів отриманих від ТОВ «Зіра-Консалт» досліджено ланцюг постачання кукурудзи (3 класу) урожаю 2019 року, який за даними Єдиного реєстру податкових накладних оформлено до ТОВ «Львів Грос» від контрагентів, щодо яких прийнято рішення про відповідність їх критеріям ризиковості платника податку. Так, перевіркою не встановлено реального джерела походження (виробника) кукурудзи (3 класу) українського походження урожаю 2019 року, оскільки контрагенти ТОВ «Львів Грос» не є виробниками реалізованої кукурудзи, а кількість працюючих та основних засобів є недостатньою для здійснення господарської діяльності щодо виробництва кукурудзи. Також перевіркою встановлено, що позивач уклав з ТОВ «Львів Грос» договір поставки сільськогосподарської продукції від 07.02.2020 № ВПК-07/02/20-Л, а 03.02.2020 позивачем укладено договір складського зберігання зерна № 0302/1-2020 із ТОВ «Аїр-Торг» та договір поставки № ЗК-03/02/20 із ПП «Захід-Агроінвест». Таким чином, позивач передав товар у кількості та асортименті на зберігання 03.02.2020, який куплений пізніше 07.02.2020. За вказаних обставин, наявність формально складених, але недостовірних первинних документів, не є безумовним підтвердженням реальності господарської операції (том ІІ, а.с. 1-15).
04.05.2022 суд оголосив перерву в судовому засіданні до 18.05.2022.
09.05.2022 через канцелярію Івано-Франківського окружного адміністративного суду надійшло повідомлення від 06.05.2022 про відсутність в електронній справі клопотання представника відповідача за № 3570/5/09-19-20-01 від 03.05.2022 про надання додаткових письмових пояснень (а.с. 22-23).
10.05.2022 суд долучив клопотання представника відповідача за № 3570/5/09-19-20-01 від 03.05.2022 про надання додаткових письмових пояснень до електронної справи з можливістю перегляду представником позивача.
12.05.2022 через канцелярію Івано-Франківського окружного адміністративного суду надійшло клопотання представника позивача Степанюк Н.Л. про надання їй можливості брати участь в судовому засіданні за допомогою відеоконференцзв`язку (том ІІ, а.с. 25-26).
В судовому засіданні 18.05.2022 представник позивача - Степанюк Н.Л. на зв`язок для проведення відеоконференції не вийшла.
18.05.2022 судом оголошено перерву в судовому засіданні до 26.05.2022 для забезпечення права представника позивача взяти участь в судовому засіданні.
Ухвалою від 11.05.2022 суд задовольнив клопотання представника позивача Степанюк Н.Л. про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції та визначив судове засідання у справі № 300/6609/21, призначене на 26.05.2022 о 10:00 год., провести в режимі відеоконференції за допомогою сервісу EASYCON.
26.05.2022 суд оголосив перерву в судовому засіданні до 31.05.2022, задоволивши клопотання представника відповідача Бабій Т.С. про ознайомлення з матеріалами справи, та відмовив в задоволенні клопотання вказаного представника про надання додаткових письмових доказів у справі в зв`язку з недоведеністю поважних причин неможливості їх подання до початку розгляду справи по суті.
31.05.2022 суд оголосив перерву в судовому засіданні до 07.06.2022 для забезпечення права позивача на ознаймлення з вказаними письмовими поясненнями відповідача. Дату й час судового засідання узгоджено з обома сторонами.
В судове засідання 07.06.2022 представник позивача не з`явилася, на зв`язок для проведення відеоконференції не вийшла.
Будь-яких клопотань щодо відкладення судового засідання позивачем не надано.
Обставини справи, встановлені судом. Зміст спірних правовідносин:
Державну реєстрацію ТОВ Зіра-Консалт проведено 24.11.2011 року та взято на облік в контролюючих органах. Основний вид діяльності: 46.71 оптова торгівля твердим, рідким, газоподібним паливом і подібними продуктами.
19.03.2020 позивач подав до ДПІ в м. Івано-Франківську декларацію з податку на додану вартість за лютий 2020 року. Згідно додатку № 5 «Розшифровка податкових зобов`язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів» до податкової декларації з податку на додану вартість за лютий 2020 року, ТОВ «Зіра-Консалт» віднесено до складу податкового кредиту з ПДВ суму 9325210,60 грн. в частині проведених фінансово-господарських операцій з ТОВ «Львів Грос» (том І, а.с. 197-203).
На підставі наказу Головного управління ДПС в Івано-Франківській області від 24.05.2021 року № 929-п Головним управлінням ДПС в Івано-Франківській області проведено документальну позапланову виїзну перевірку ТОВ Зіра-Консалт з питань дотримання вимог податкового законодавства з податку на додану вартість щодо взаємовідносин з контрагентом, із переліку ризикових платників податків, які визначені у межах роботи Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради з питань розслідування оприлюднених у засобах масової інформації фактів можливих корупційних дій посадових осіб органів державної влади, які призвели до значних втрат дохідної частини Державного бюджету України, утвореної відповідно до постанови Верховної Ради від 24.04.2020 № 568-ІХ, зокрема із ТОВ «Львів Грос» за лютий 2020 року (том І, а.с. 194).
На підставі акта перевірки № 3147/09-19-07-01/37951895 від 07.06.2021 відповідачем 08.07.2021 року прийнято податкове повідомлення-рішення № 004340/0701, яким збільшено грошове зобов`язання з ПДВ на 9325211,00 грн. та застосовано штрафні санкції в сумі 2331303,00 грн. (том І, а.с. 20-23).
Податкове повідомлення-рішення від 08.07.2021 № 004340/0701 оскаржено позивачем в адміністративному порядку.
Вважаючи податкове повідомлення-рішення № 004340/0701 від 08.07.2021 протиправним, ТОВ «Зіра-Консалт» звернулося з цим позовом до суду, в якому просить його скасувати.
Релевантні джерела права:
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, регулює Податковий кодекс України (надалі ПК України).
Згідно з пунктом 44.1 статті 44 ПК України для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.
Платникам податків забороняється формування показників податкової звітності, митних декларацій на підставі даних, не підтверджених документами, що визначені абзацом першим цього пункту.
У випадках, передбачених статтею 216 Цивільного кодексу України, платники податків мають право вносити відповідні зміни до податкової звітності у порядку, визначеному статтею 50 цього Кодексу.
Відповідно до пункту 185.1 статті 185 ПК України об`єктом оподаткування податком на додану вартість є операції платників податку з: а) постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу, у тому числі операції з безоплатної передачі та з передачі права власності на об`єкти застави позичальнику (кредитору), на товари, що передаються на умовах товарного кредиту, а також з передачі об`єкта фінансового лізингу у володіння та користування лізингоодержувачу/орендарю; б) постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу; в) ввезення товарів на митну територію України; г) вивезення товарів за межі митної території України; е) постачання послуг з міжнародних перевезень пасажирів і багажу та вантажів залізничним, автомобільним, морським і річковим та авіаційним транспортом.
З метою оподаткування цим податком до операцій з ввезення товарів на митну територію України та вивезення товарів за межі митної території України прирівнюється поміщення товарів у будь-який митний режим, визначений Митним кодексом України.
Пунктом 187.1 статті 187 ПК України (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) передбачено, що датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:
а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;
б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.
Відповідно до пункту 198.1 статті 198 ПК України до податкового кредиту відносяться суми податку, сплачені/нараховані у разі здійснення операцій з:
а) придбання або виготовлення товарів та послуг;
б) придбання (будівництво, спорудження, створення) необоротних активів (у тому числі у зв`язку з придбанням та/або ввезенням таких активів як внесок до статутного фонду та/або при передачі таких активів на баланс платника податку, уповноваженого вести облік результатів спільної діяльності);
в) отримання послуг, наданих нерезидентом на митній території України, та в разі отримання послуг, місцем постачання яких є митна територія України;
г) ввезення необоротних активів на митну територію України за договорами оперативного або фінансового лізингу;
ґ) ввезення товарів та/або необоротних активів на митну територію України.
Пунктом 198.2 статті 198 ПК України визначено, що датою віднесення сум податку до податкового кредиту вважається дата тієї події, що відбулася раніше:
дата списання коштів з банківського рахунка платника податку на оплату товарів/послуг;
дата отримання платником податку товарів/послуг.
Для операцій із ввезення на митну територію України товарів датою віднесення сум податку до податкового кредиту є дата сплати податку за податковими зобов`язаннями згідно з пунктом 187.8 статті 187 цього Кодексу, а для операцій з постачання послуг нерезидентом на митній території України - дата складення платником податкової накладної за такими операціями, за умови реєстрації такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Датою збільшення податкового кредиту орендаря (лізингоотримувача) для операцій фінансової оренди (лізингу) є дата фактичного отримання об`єкта фінансового лізингу таким орендарем.
Датою віднесення сум до податкового кредиту замовника з договорів (контрактів), визначених довгостроковими відповідно до пункту 187.9 статті 187 цього Кодексу, є дата фактичного отримання замовником результатів робіт (оформлених актами виконаних робіт) за такими договорами (контрактами).
Для товарів/послуг, постачання (придбання) яких контролюється приладами обліку, факт постачання (придбання) таких товарів/послуг засвідчується даними обліку.
Згідно з пунктом 198.3 статті 198 ПК України податковий кредит звітного періоду визначається виходячи з договірної (контрактної) вартості товарів/послуг та складається із сум податків, нарахованих (сплачених) платником податку за ставкою, встановленою пунктом 193.1 статті 193 цього Кодексу, протягом такого звітного періоду у зв`язку з: придбанням або виготовленням товарів та наданням послуг; придбанням (будівництвом, спорудженням) основних фондів (основних засобів, у тому числі інших необоротних матеріальних активів та незавершених капітальних інвестицій у необоротні капітальні активи); ввезенням товарів та/або необоротних активів на митну територію України.
Нарахування податкового кредиту здійснюється незалежно від того, чи такі товари/послуги та основні фонди почали використовуватися в оподатковуваних операціях у межах провадження господарської діяльності платника податку протягом звітного податкового періоду, а також від того, чи здійснював платник податку оподатковувані операції протягом такого звітного податкового періоду.
Пунктом 198.6 статті 198 ПК України встановлено, що не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними/розрахунками коригування до таких податкових накладних чи не підтверджені митними деклараціями, іншими документами, передбаченими пунктом 201.11 статті 201 цього Кодексу.
У разі коли на момент перевірки платника податку контролюючим органом суми податку, попередньо включені до складу податкового кредиту, залишаються не підтвердженими зазначеними у абзаці першому цього пункту документами, платник податку несе відповідальність відповідно до цього Кодексу.
Податкові накладні, отримані з Єдиного реєстру податкових накладних, є для отримувача товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
У разі якщо платник податку не включив у відповідному звітному періоді до податкового кредиту суму податку на додану вартість на підставі отриманих податкових накладних/розрахунків коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, таке право зберігається за ним протягом 1095 календарних днів з дати складення податкової накладної/розрахунку коригування.
Суми податку, сплачені (нараховані) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, зазначені в податкових накладних/розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних з порушенням строку реєстрації, включаються до податкового кредиту за звітний податковий період, в якому зареєстровано податкові накладні/розрахунки коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, але не пізніше ніж через 1095 календарних днів з дати складення податкових накладних/розрахунків коригування до таких податкових накладних, у тому числі для платників податку, які застосовують касовий метод.
Не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) відповідно до підпункту 191.1.2 пункту 191.1 статті 191 цього Кодексу оператором поштового зв`язку, експрес-перевізником.
Відповідно до пункту 200.1 статті 200 ПК України сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.
Пунктом 200.2 статті 200 ПК України передбачено, що при позитивному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума підлягає сплаті (перерахуванню) до бюджету у строки, встановлені цим розділом.
Для перерахування податку до бюджету центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, надсилає центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриті рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, реєстр платників, в якому зазначаються назва платника, податковий номер та індивідуальний податковий номер платника, звітний період та сума податку, що підлягає перерахуванню до бюджету. На підставі такого реєстру центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриті рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, не пізніше останнього дня строку, встановленого цим Кодексом для самостійної сплати податкових зобов`язань, перераховує суми податку до бюджету.
Відповідно до пункту 200.4 статті 200 ПК України при від`ємному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума:
а) враховується у зменшення суми податкового боргу з податку, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до цього Кодексу) в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, а в разі відсутності податкового боргу
б) або підлягає бюджетному відшкодуванню за заявою платника у сумі податку, фактично сплаченій отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам таких товарів/послуг або до Державного бюджету України, в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, на поточний рахунок платника податку та/або у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету;
в) та/або зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.
Згідно з пунктом 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
У податковій накладній зазначаються в окремих рядках такі обов`язкові реквізити:
а) порядковий номер податкової накладної;
б) дата складання податкової накладної;
в) повна або скорочена назва, зазначена у статутних документах юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник податку на додану вартість, - продавця товарів/послуг;
г) податковий номер платника податку (продавця та покупця). У разі постачання/придбання філією (структурним підрозділом) товарів/послуг, яка фактично є від імені головного підприємства - платника податку стороною договору, у податковій накладній, крім податкового номера платника податку додатково зазначається числовий номер такої філії (структурного підрозділу);
д) повна або скорочена назва, зазначена у статутних документах юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник податку на додану вартість, - покупця (отримувача) товарів/послуг;
е) опис (номенклатура) товарів/послуг та їх кількість, обсяг;
є) ціна постачання без урахування податку;
ж) ставка податку та відповідна сума податку в цифровому значенні;
з) загальна сума коштів, що підлягають сплаті з урахуванням податку;
і) код товару згідно з УКТ ЗЕД, для послуг - код послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг; платники податків, крім випадків постачання підакцизних товарів та товарів, ввезених на митну територію України, мають право зазначати код товару згідно з УКТ ЗЕД або код послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг неповністю, але не менше ніж чотири перших цифри відповідного коду;
й) індивідуальний податковий номер.
Згідно з пунктом 201.7 статті 201 ПК України податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).
У разі якщо частка товарів/послуг, послуг не містить відокремленої вартості, перелік (номенклатура) частково поставлених товарів/послуг зазначається в додатку до податкової накладної у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, та враховується при визначенні загальних податкових зобов`язань.
Відповідно до пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.
Згідно з частиною першою статті 3 Господарського кодексу (надалі ГК) України господарська діяльність - це діяльність суб`єктів господарювання у сфері суспільного виробництва, спрямована на виготовлення та реалізацію продукції, виконання робіт чи надання послуг вартісного характеру, що мають цінову визначеність.
За визначенням, наведеним у статті 1 Закону України Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні, господарською операцією є дія або подія, яка викликає зміни в структурі активів та зобов`язань, власному капіталі підприємства.
Відповідно до частини першої статті 9 Закону України Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи.
Суд виходить з таких мотивів при оцінці аргументів сторін та застосуванні норм права у спірних правовідносинах. Висновки суду:
Таким чином, з огляду на зміст вказаних вище норм податкового закону, підставою для формування податкового кредиту, є саме наявність у платника податку - покупця належно оформленої податкової накладної, та здійснення господарських операції з придбання товарів, послуг чи основних фондів із метою використання в оподатковуваних операціях у межах господарської діяльності з метою досягнення господарської мети.
Правові наслідки у вигляді виникнення права платника податку на формування податкового кредиту наступають лише у разі реального (фактичного) вчинення господарських операцій з придбання товарів (робіт, послуг) з метою їх використання в своїй господарській діяльності, що пов`язані з рухом активів, зміною зобов`язань чи власного капіталу платника, та відповідають економічному змісту, відображеному в укладених платником податку договорах, що має підтверджуватись належним чином оформленими первинними документами. Якщо господарська операція фактично не відбулася, то первинні документи, складені платником податку та його контрагентом на підтвердження такої операції, не відповідають дійсності, та свідчать про відсутність у сторін волевиявлення щодо реального здійснення господарської операції. Аналіз реальності господарської діяльності повинен здійснюватися на підставі даних податкового, бухгалтерського обліку платника податків та відповідності їх дійсному економічному змісту. При цьому в первинних документах, які є підставою для бухгалтерського обліку, фіксуються дані лише про фактично здійснені господарські операції. Наслідки для податкового обліку створює лише фактичний рух активів, що є обов`язковою умовою для формування об`єкту оподаткування податком на прибуток та податкового кредиту. Окремою підставою для висновку про відсутність у платника податків права на отримання податкових переваг є відсутність необхідних первинних документів, що підтверджують здійснення операцій, недоліки таких документів, складання таких документів при фактичному нездійсненні заявлених операцій, відображення у первинних документах недостовірних даних або даних, які неможливо віднести до операцій, що перевіряються. Документи та інші дані, що спростовують реальність здійснення господарської операції, яка відображена в податковому обліку, повинні оцінюватися з урахуванням специфіки кожної господарської операції - умов перевезення, зберігання товарів, змісту послуг, що надаються тощо. Сама собою наявність або відсутність окремих документів, а так само помилки у їх оформленні не є підставою для висновку про відсутність господарської операції, якщо з інших даних вбачається, що фактичний рух активів або зміна у власному капіталі чи зобов`язаннях платника податків у зв`язку з його господарською діяльністю мали місце. Водночас наявність формально складених, але недостовірних первинних документів, відповідність яких фактичним обставинам спростована належними доказами, не є безумовним підтвердженням реальності господарської операції. Отже, лише за умови підтвердження достовірними первинними документами господарських операцій, платник податків має право на відображення результатів таких операцій у бухгалтерському обліку.
Як вбачається з акту перевірки за № 3147/09-19-07-01/37951895 від 07.06.2021 контролюючий орган дійшов висновку про заниження податку на додану вартість за лютий 2020 року в сумі 9325211,00 грн. (том І, а.с. 24-58).
Такий висновок контролюючого органу ґрунтується на доводах відповідача про безтоварний характер операцій між ТОВ «Зіра-Консалт» та його контрагентом ТОВ «Львів Грос».
Досліджуючи обставини здійснення господарських операцій позивача з його вищевказаним контрагентом та їх зв`язок з господарською діяльністю позивача, для встановлення правильності визначення об`єкта оподаткування податку на додану вартість, судом встановлено таке:
Між ТОВ «Зіра-Консалт» та ТОВ «Львів Грос» укладений договір поставки сільськогосподарської продукції № ВПК-07/02/20-Л від 07.02.2020, за яким ТОВ «Львів Грос» як постачальник зобов`язувався поставити (продати) у власність ТОВ «Зіра-Консалт» як покупця сільськогосподарському продукцію, з якісними показниками, вказаними в додатку до цього договору . Асортимент, номенклатура, кількість, якість, ціна, умови та строки поставки товару, місце прийому передачі, строки оплати товару узгоджуються сторонами шляхом вказування їх у додатках на окремі партії товару, які поставляються згідно цього договору та становлять його невід`ємну частину.
Відповідно до пункту 2.1 договору оплата вартості продукції проводиться покупцем самостійно, безготівково в національній валюті України шляхом банківського переказу грошових коштів на банківський рахунок постачальника.
Згідно з пунктом 2.2 договору сторони можуть в будь-який момент дії цього договору узгодити іншу форму проведення розрахунків, що оформляється додатковою угодою до договору. Оплата вартості товару проводиться покупцем по кожній окремій партії поставленого товару, яка оформляється додатком до договору. Строк оплати вартості товару по кожній окремій партії товару визначається умовами відповідних додатків, при цьому строк оплати починає свій відлік від дати поставки товару, якщо інше не передбачено додатком до цього договору.
Пунктом 2.5 договору визначено, що датою оплати вартості товару вважається дата списання грошових коштів з банківського рахунку покупця.
Відповідно до пункту 3.1 договору поставка товару здійснюється на умовах EXW-склад постачальника. Місце поставки зазначається у відповідному додатку до даного договору.
Згідно з пункту 3.3 договору право власності на товар переходить від постачальника до покупця з моменту поставки товару або його частини останньому та підписання видаткової накладної. Видаткова накладна виписується з дати оформлення: а) складського документу при поставці товару (зернових культур) на сертифікованому Зерновому складі, чи б) акту приймання-передачі при поставці товару на несертифікованому Зерновому складі/території Заводу-виробника.
Пунктом 3.4 договору факт здійснення поставки засвідчується видатковою накладною та актом приймання передачі товару або складським документом, які є невідємною частиною цього договору. Датою поставки товару (партії товару) є дата підписання сторонами видаткової накладної на товар (партію товару).
Відповідно до пункту 3.5 договору з разом з товаром постачальник зобов`язується передати покупцю на кожну окрему партію товару належним чином оформлену видаткову накладну. У випадку, якщо товар, який поставляється за цим договору, зберігається на сертифікованому зерновому складі, постачальник зобов`язаний в момент поставки товару, в порядку, передбаченому чинним законодавством, передати покупцю складській документи на зерно, видані зерновим складом на підтвердження прийняття зерна на зберігання та лист на переоформлення, адресований зерновому складу. Товар в такому випадку вважається поставлений покупцю з моменту оформлення на покупця необхідних складських документів та підписання видаткової накладної. Усі витрати по переоформленню товару на зерновому складі на покупця несе постачальник.
Згідно з пунктом 3.7 договору приймання товару покупцем за кількістю та якістю здійснюється відповідно до акту приймання-передачі товару та/або складських документів, виданих зерновим складом (том І, а.с. 59-65).
Пунктом 5 додатку № КУК 07/02/20 від 07.02.2020 визначено, що датою поставки товару вважається дата прийняття товару в місці поставки та підписання сторонами видаткової накладної на товар (партію товару).
Відповідно до пункту 6 додатку № КУК 07/02/20 від 07.02.2020 період поставки: з 07.02.2020 по 31.03.2020 (обидві дати включно).
Згідно з пунктом 7 додатку № КУК 07/02/20 від 07.02.2020 постачальник повинен передати покупцю разом з товаром документи: акт приймання-передачі товару та/або складські документи (при поставці товару на сертифікованому Зерновому складі); видаткову накладну (том І, а.с. 66).
Вказаний договір вчинений в письмовій формі, підписаний директором ТОВ «Зіра-Консалт» Максимиком Р.Б. та директором ТОВ «Львів Грос» Романівим О.В., скріплений їх печатками.
Також позивача на виконання договору поставки сільськогосподарської продукції № ВПК-07/02/20-Л від 07.02.2020 надав суду копії платіжних доручень: № 2107296 від 06.05.2020 на суму 8022456,52 грн. (том І, а.с. 172); № 2107297 від 06.05.2020 на суму 7155443,69 грн. (том І, а.с. 173); № 2107298 від 06.05.2020 на суму 8022665,41 грн. (том І, а.с. 174); № 2107299 від 06.05.2020 на суму 7027005,75 грн. (том І, а.с. 175); № 2116326 від 22.05.2020 на суму 9999996,00 грн. (том І, а.с. 176); № 2158344 від 14.08.2020 на суму 3451464,00 грн. (том І, а.с. 177); № 2159346 від 18.08.2020 в сумі 4084259,67 грн. (том І, а.с. 178); № 2159347 від 18.08.2020 в сумі 3785247,93 грн. (том І, а.с. 179); № 2159348 від 18.08.2020 в сумі 3022458,33 грн. (том І, а.с. 180); № 2159349 від 18.08.2020 в сумі 1380264,40 грн. (том І, а.с. 181).
Згідно акту перевірки за № 3147/09-19-07-01/37951895 від 07.06.2021 за результатами опрацьованих наявних баз даних ДПС України (підсистема «Єдиний реєстр податкових накладних», ITC «Податковий блок»), документів утриманих від ТОВ «Зіра-Консалт» досліджено ланцюг постачання кукурудзи (3 класу) урожаю 2019 року, який за даними Єдиний реєстр податкових накладних оформлено до ТОВ «Львів Грос» від наступних контрагентів:
4.2. ТОВ «Інвест-Трейд Сервіс» (код 41990406, орган ДПС основної реєстрації: ГУ ДПС у Львівській обл. (Личаківський р-н м.Львова), вид діяльності: 46.19 - діяльність посередників у торгівлі товарами широкого асортименту; стан платника - триває процедура припинення; з лютого 2020 звітує про відсутність обсягів оподатковуваних операцій) - 03.09.2019 - 17.12.2020 210571,652 тонн кукурудзи українського походження урожаю 2019 року;
Верховний Суд в постанові від 15.10.2019, прийнятої за результатом розгляду справи № 813/277/13-а, зазначив:
«…Особа взяла на себе ризик негативних наслідків у вигляді неможливості застосування податкової вигоди на підставі документів від спірних контрагентів, що не відповідають вимогам чинного законодавства. Нездійснення заходів з перевірки правоздатності контрагентів є ризиком самого платника, а тому саме на нього покладаються негативні наслідки неналежної організації своєї господарської діяльності, зокрема у вигляді непідтвердженості права на формування у податковому обліку витрат і податкового кредиту.
З урахуванням викладеного, суд першої інстанції, на відміну від суду апеляційної інстанції, дійшов вірного висновку про те, що платник не підтвердив належним чином оформленими документами, які є достатніми для встановлення дійсних змін майнового стану учасників задекларованих операцій, добросовісність податкової вигоди, на яку він претендує, у зв`язку з чим позовні вимоги про скасування податкових повідомлень-рішень в частині по яких не досягнуто податковий компроміс задоволенню не підлягають...».
Що стосується господарських операцій ТОВ «Зіра-Консалт» з ТОВ «Аїр-Торг» щодо зберігання кукурудзи (3 класу) урожаю 2019 року.
Суд встановив, що 03.02.2020 між ТОВ «Аїр-Торг» як зерновим складом (зберігачем) та ТОВ «Зіра-Консалт» як поклажодавцем укладено договір складського зберігання зерна № 0302/1-2020, згідно якого поклажодавець зобов`язувався передати зернові та олійні культури врожаю 2018 та 2019 року, а Зерновий склад зобов`язувався прийняти таке Зерно для зберігання на визначених цим договором умовах і у встановлений строк повернути його поклажодавцеві або особі, зазначеній ним як одержувач, у стані, передбаченому цим договором та чинним законодавством. Під терміном «зберігання» розуміється комплекс заходів, які включають приймання, доробку, зберігання та відвантаження зерна. Всі вказані операції є невідємними складовими послуги зберігання.
Відповідно до пункту 1.3 договору зерно, що доставляється на зберігання згідно із даним договором є власністю поклажодавця.
Пунктом 2.1 договору визначено та відвантаження зерна проводиться згідно встановленої на Зерновому складі черговості, а також у відповідності з порядком і правилами прийняття і методами відбору проб для відповідного виду зерна в порядку, передбаченому нормами чинного законодавства (ДСТУ, ГОСТ і ТУ). Зерновий склад приймає від поклажодавця зерно за фізичною вагою, визначеною на повірених вагах, та за якістю, визначеною виробничою технологічною лабораторією Зернового складу.
Відповідно до пункту 2.3 договору поклажодавець за власний рахунок забезпечує надходження зерна на Зерновий склад з оформленням документів втснаовленого зразка.
При передачі зерна на зберігання поклажодавець надає Зерновому складу: а) товарно-траснпортну накладну; б) свідоцтво встановленого зразка про вміст пестицидів, токсичних елементів і мікротоксинів на кожну партію; свідоцтво встановленого зразка про наявність ГМО на кожну партію.
За відсутності свідоцтв/сертифікатів у поклажодавця, вказаних в п.п. «б», «в» цього пункту Зерновий склад здійснює дослідження продукції згідно з тарифами, вказаними в Додатку № 1 до даного договору.
Документом, що підтверджує кількісні та якісні характеристики зерна, яке знаходиться на зберіганні у Зернового складу, є складський документ, форма якого затверджена Постановою КМУ № 510 від 11.04.2003 (пункт 2.5 договору).
Відповідно до пункту 2.6 договору власником зерна, що знаходиться на зберіганні, є поклажодавець.
Згідно з пунктом 2.8 договору при відвантаженні/переоформленні поклажодавець зобов`язаний надати Зерновому складу наступні документи: лист-вимогу на відвантаження/переоформлення Зерна; довіреність на відвантаження/переоформлення зерна; складський документ (перший екземпляр оригінал); документ, що посвідчує особу представника поклажодавця.
Переоформлення зерна здійснюється відповідно до вимог визначених цим договором та чинним законодавством України (пункт 2.21 догоовру).
Відповідно до пункту 3.1 якість зерна повинна відповідати вимогам договору та державним стандартам України та підтверджуватись карткою аналізу зерна, що складається Зерновим складом при прийнятті зерна на зберігання.
Згідно з пунктом 4.3.4 договору Зерновий склад зобов`язується виписувати та видавати складські документи на зерно не пізніше наступного робочого дня після прийому зерна на зберігання.
Розрахунок за надані послуги здійснюється у грошовій формі (у національній валюті) з врахуванням податку на додану вартість, щомісячно до 10-го числа місяця, наступного за розрахунковим, по тарифах, вказаних у додатку № 1 до даного договору згідно виставленим рахункам (пункт 5.1 договору).
Відповідно до пункту 5.2 договору вартість послуг зі зберігання зерна, що накопичилось на дату переоформлення чи його відвантаження частково чи повністю, має бути сплачена поклажодавцем до такого повного або часткового переоформлення чи відвантаження. Перед відвантаженням зерна поклажодавцю, зерновий склад здійснює остаточний перерахунок вартості наданих послуг. Такі послуги включають, але не обмежуються, фумігацією, додатковою підробкою, крім тієї, що є складовою частиною послуги зберігання, супроводженням, додатковим зважуванням чи додатковим лабораторними аналізами та іншими послугами, що не є складовою частиною послуги зберігання згідно визначення, наведеного у пункті 1.1 цього договору.
Згідно з пунктом 5.4 договору остаточне відвантаження зерна, а також його переоформлення, проводиться після повного відшкодування витрат Зернового складу, передбачених умовами цього договору, включаючи вартість додаткових послуг, що надані поклажодавцеві Зерновим складом, та штрафних санкцій.
Пунктом 7.1 договору визначено, що строк зберігання зерна за цим договором встановлюється сторонами по 31.05.2020. Відлік строку зберігання починається з дня передачі зерна Зерновому складові на зберігання, а при переоформленні зерна з дня зарахування зерна на особовий рахунок поклажодавця. Зберігання зерна понад строк, встановлений цим договором, можливо лише за взаємною згодою сторін та шляхом укладення нового договору (том І, а.с. 68-79).
Вищевказаний договір вчинений в письмовій формі, підписаний директором ТОВ «Аїр-Торг» Лесик З.Р. та директором ТОВ «Зіра-Консалт» Максимиком Р.Б., скріплений їх печатками.
Так, статтею 3 Державного Стандарту України на кукурудзу ДСТУ 4525:2006 Технічні умови визначено термін «зерновий склад» - юридична особа, яка на праві власності має зерносховище(-а) і сертифікат на відповідність послуг зі зберігання зерна та продуктів його переробки.
Відповідно до Закону України «Про зерно та ринок зерна України» та Постанови Кабінету Міністрів України від 17.11.2004 № 1569 «Про забезпечення реалізації деяких положень Закону України «Про зерно та ринок зерна в Україні», якою затверджено Порядок ведення реєстру складських документів на зерно та зерна, прийнятого на зберігання, в Україні (далі - Порядок), введено в дію електронний Основний реєстр складських документів на зерно та зерна, прийнятого на зберігання, що є складовим елементам системи складських документів.
Згідно з пунктом 4 Порядку адміністратором Основного реєстру є державне підприємство "Держреєстри Укриїни", що належить до сфери управління Мінекономіки.
Судом встановлено, що фактично позивач уклав договір складського зберігання зерна № 0302/1-2020 від 03.02.2020 ще до укладення договору поставки сільськогосподарської продукції № ВПК-07/02/20-Л від 07.02.2020 та отримання зерна кукурудзи (3 класу) 14992300 кг згідно акту приймання-передачі зерна при переоформленні за № 1 від 07.02.2020.
Також договір поставки № ЗК-03/02/20 від 03.02.2020 ТОВ «Зіра-Консалт» уклала з ПП «Захід-Агроінвест» ще до отримання 07.02.2020 кукурудзи (3 класу) 14992300 кг (том І, а.с. 85-90).
07.02.2020 позивач отримав кукурудзу (3 класу) 14992300 кг від ТОВ «Львів Грос» та цього ж дня передав у власність ПП «Захід-Агроінвест», що підтверджується актом приймання-передачі зерна при переоформленні № 2 від 07.02.2020 (том І, а.с. 92).
За даними Реєстру прав власності на нерухоме майно, нерухомість за адресою: Чернівецька область, місто Чернівці, провулок Миколаївський, будинок 9, зареєстрована за власником ПАТ «ДАК «Хліб України» (код 20047943, порушено провадження у справі про банкрутство), яка включено до Реєстру обтяжень по боржнику «Чернівецький КХП» (код 00952686, юр.адреса м.Чернівці, пров.Миколаївський, буд.9, порушено провадження у справі про банкрутство; не платник ПДВ).
Згідно податкової інформації, викладеної відповідачем в своїх поясненнях, згідно договору суборенди нерухомого майна № 1/2019-СОР від 11.10.2019 та акту приймання-передачі майна від 11.10.2019 ТОВ «Аїр-Торг» передано такі приміщення: адмінкорпус 22,0 м кв, вагова 42,1 м кв, електроцех 191,3 м кв, кукурудзяний цех 727,1 м кв, сушарня 72,4 м кв, склад Т 1226,7 м кв, склад Ш 2294,4 м кв, склад Щ 644,7 м кв, будівля робоча 235,0 м кв, склад С 1087,8 м кв. При цьому, з огляду на дату укладення договору суборенди нерухомого майна № 1/2019-СОР від 11.10.2019 та акту приймання-передачі майна від 11.10.2019, такі приміщення ТОВ «Аїр-Торг» передано від ТОВ «Агрозахідтрейд» без отримання відповідного дозволу ПАТ «ДАК Хліб України» на передачу в суборенду частини складських приміщень, оскільки згідно протоколу № 13 від 23.10.2019 наради комісії з питань господарської діяльності дочірніх підприємств Державної акціонерної компанії «Хліб України» такий дозвіл надано ТОВ «Агрозахідтрейд» лише 23.10.2019, тобто після фактичної передачі складських приміщень ТОВ «Аїр-Торг».
Крім того Головне управління Національної поліції в Івано-Франківській області листом від 04.08.2021 № 9641/108/24-2021 повідомило, що проведеним на підставі ухвали Івано-Франківського міського суду від 25.06.2021 оглядом нежитлових приміщень за адресою м. Чернівці, провулок Миколаївський, 9, встановлено, що на території присутні тільки працівники охорони, будь-яких інших працівників (вагарів, лаборантів, робітників) немає, самі приміщення та територія знаходяться у занедбаному стані, не відповідають вимогам ДБН В.2.2 8.98 «Підприємства, будівлі і споруди по зберіганню та переробці зерна».
Так, пунктом 4.2.2 договору складського зберігання зерна № 0302/1-2020 від 03.02.2020 поклажодавець має право за письмовим попередженням Зернового складу, перевіряти умови зберігання зерна, його наявність та стан, а також здійснювати відбір зразків (з оформленням відповідних документів).
При цьому про відсутність реального характеру відповідних операцій можуть свідчити, у тому числі і наявність таких обставин: відсутність первинних документів обліку, недоліки в їх заповненні, відсутність економічної доцільності проведення відповідних господарських операцій, неможливість здійснення платником податку зазначених операцій з урахуванням часу, місця знаходження майна або обсягу матеріальних ресурсів, економічно необхідних для виробництва товарів, виконання робіт або послуг, нездійснення особою, яка значиться виробником товару, підприємницької діяльності, відсутність у платника податку необхідних умов для досягнення результатів відповідної підприємницької, економічної діяльності в силу відсутності управлінського або технічного персоналу, основних коштів, виробничих активів, складських приміщень, транспортних засобів, та інші обставини, які можуть свідчити про вчинення операцій, що не мають на меті досягнення позитивного економічного ефекту, натомість мають на меті отримання неправомірної вигоди, у тому числі преференцій з боку держави (податковий кредит).
Суд зазначає, що кожна з вказаних вище обставин не може бути самостійним беззаперечним свідченням (доказом) відсутності реального характеру господарських операцій, проте наявність таких обставин в сукупності, що має бути встановлено судом, свідчить на користь висновку про неможливість фактичного проведення (вчинення) господарських операцій.
Таким чином, на підтвердження фактичного здійснення господарських операцій та при оцінці обґрунтованості заявленої платником податків податкової вигоди суд має оцінити обставини вчинення відповідних господарських операцій в їх сукупності та дослідити фактичні правовідносини учасників операцій, перевірити дійсний рух активів у процесі виконання операцій, встановити зв`язок складених первинних документів з реальними фактами господарської діяльності. При цьому також необхідно враховувати, що первинні документи мають бути належно оформленими, містити всі необхідні реквізити, бути підписані уповноваженими особами.
Крім того, платник податків при виборі контрагента та укладенні з ним договорів має керуватись і належною обачністю, оскільки від цього залежить подальше фактичне виконання таких договорів, отримання прибутку та права на отримання певних преференцій, зокрема, формування податкового кредиту з податку на додану вартість.
Верховний Суд в постанові від 23.04.2021, прийнятої за результатом розгляду справи № 200/7209/19-а, зазначив:
«… Підприємницька діяльність здійснюються суб`єктом господарювання на власний ризик, а відтак у господарських правовідносинах учасники обороту повинні проявляти розумну обачливість, адже наслідки вибору недобросовісного контрагента покладається на таких учасників. Належна податкова обачність, як законна передумова отримання податкової вигоди, з якої випливає, що сумлінним платникам податку необхідно подбати про підготовку доказової бази, яка б підтверджувала прояв належної обачності при виборі контрагента.
Верховний Суд зазначає, що позивачем, спростовуючи обґрунтовані доводи податкового органу, не було надано доказів, які б свідчили про виявлену ним належну обачність й обережність при виборі постачальників товарів, враховуючи відсутність у останніх трудових та матеріальних ресурсів (основних фондів) для проведення відповідної господарської діяльності, щодо яких є дані про порушення кримінальних проваджень, що в сукупності з встановленими обставинами справи та з урахуванням характеру спірних правовідносин, які склались у цій справі, також свідчить про обґрунтованість тверджень контролюючого органу про безпідставність формування даних податкового обліку позивача за господарськими операціями з вказаними контрагентами…».
Таким чином, відповідач правомірно прийняв податкове повідомлення-рішення № 004340/0701 від 08.07.2021, яким збільшено грошове зобов`язання з ПДВ на 9325211,00 грн. та застосовано на підставі пункту 123.2 статті 123 ПК України штрафні санкції в розмірі 25%, що становить 2331303,00 грн.
Підсумовуючи, суд дійшов висновку відмовити в задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю Зіра-Консалт до Головного управління ДПС в Івано-Франківській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № 004340/0701 від 08.07.2021.
Щодо розподілу судових витрат у справі:
З огляду на відмову в позові, керуючись статтею 139 Кодексу адміністративного судочинства України, судові витрати по сплаті судового збору, які поніс позивач, не підлягають відшкодуванню. Відповідач не подав суду доказів понесення судових витрат у справі.
Керуючись статтями 139, 241-246, 250, 255, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, -
ВИРІШИВ:
Відмовити в задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю Зіра-Консалт до Головного управління ДПС в Івано-Франківській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № 004340/0701 від 08.07.2021.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку. Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення рішення в повному обсязі. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи:

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю Зіра-Консалт, ідентифікаційний код 37951895, вулиця Галицька, 67, офіс 305, місто Івано-Франківськ область, 76019.

Відповідач: Головне управління ДПС в Івано-Франківській області, код 43142559, адреса: вулиця Незалежності, 20, місто Івано-Франківськ, 76018.

Суддя /підпис/ Боршовський Т.І.

Рішення складене в повному обсязі 17 червня 2022 р.