Справа № 826/9823/17
Суддя: Бившева Л.І.
Дата ухвалення: 2022-06-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 червня 2022 року

м. Київ

справа №826/9823/17

касаційне провадження № К/9901/43432/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Бившевої Л.І.,

суддів: Хохуляка В.В., Ханової Р.Ф.,

розглянув у порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін касаційну скаргу Київської митниці ДФС (далі - Митниця) на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 18.09.2017 (суддя Смолій І.В.) та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 08.11.2017 (головуючий суддя - Карпушова О.В., судді - Аліменко В.О., Епель О.В.) у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Мірас-Трейд» (далі - Товариство) до Київської митниці ДФС про скасування рішення та зобов`язання вчинити дії,

УСТАНОВИВ:

У серпні 2017 року Товариство звернулось до суду із позовом до Митниці, у якому просило: визнати протиправним та скасувати рішення про визначення коду товару від 03.03.2017 № KT-116-2017; зобов`язати Митницю здійснити митне оформлення товару - посуду за кодом УКТ ЗЕД .

На обґрунтування зазначених позовних вимог Товариство послалося на те, що оскаржуване рішення про визначення коду товару прийняте із суттєвими порушеннями норм чинного законодавства, є незаконним, з огляду на те, що висновок Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС від 23.02.2017 № 184 проведений не по усіх характеристиках, які передбачені ГОСТ 28390-89 «Изделия фарфоровые. Технические условия» та ГОСТ 28391-89 «Изделия фаянсовые. Технические условия», оскільки лабораторія провела дослідження лише по одній характеристиці - водопоглинання по черепку, а дослідження для визначення характеристик по білизні, просвічуваності та термостійкості не проводились, у зв`язку з чим за результатами досліджень, проведених Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень ДФС, неможливо зробити висновок про те, що досліджувані зразки товару відносяться до фарфору та фаянсу. Також, Товариство послалося на те, що за результатами випробувань, проведених ДП «Укрметртестстандарт», результати яких оформлені протоколом випробувань № 3933-3941/17-в від 05.05.2017, надані зразки посуду за показниками термостійкості та водопоглинання за черепком не відповідають вимогам ГОСТ 28390-89 «Изделия фарфоровые. Технические условия».

Окружний адміністративний суд міста Києва постановою від 18.09.2017, залишеною без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 08.11.2017, позов задовольнив повністю: визнав протиправним та скасував рішення про визначення коду товару від 03.03.2017 № KT-116-2017; зобов`язав Митницю здійснити митне оформлення посуду: чашка біла керамічна арт. 7902, чашка 0,5 л. «машина» арт. 7900, чашка «ім`я» арт. 8040, набір чашок арт. 7817, набір чашок в асортименті арт. 7835, піала з кришкою арт. 7835-6, набір чашок в асортименті арт. 7843, піала супова керамічна арт.7543-9, за кодом товару УКТ ЗЕД - .

Суди першої та апеляційної інстанцій, ухвалюючи рішення про задоволення позову, виходили з того, що: оспорюване рішення про визначення коду товару було прийняте митним органом протиправно, оскільки експертні дослідження та висновки, на які посилається Митниця в обґрунтування правомірності своїх рішень, чітко не визначають досліджувані проби як товар, який необхідно класифікувати у товарній підкатегорії , тоді як згідно результатів випробувань, проведених ДП «Укрметртестстандарт», оформлених протоколом випробувань № 3933-3941/17-в від 05.05.2017, надані зразки посуду за показниками термостійкості та водопоглинання за черепком не відповідають вимогам ГОСТ 28390-89 «Изделия фарфоровые. Технические условия», з урахуванням того, що згідно листа від 06.02.2017 виробника (продавця) Компанія «YIWU MASTER BASE TRADE CO.LTD» не виготовляє посуд з фарфору; скасування рішення Митниці про визначення коду товару зумовлює право Товариства здійснити надалі, подавши вантажну митну декларацію, митне оформлення товарів за кодом, визначеним ним при зверненні до митного органу з приводу митного оформлення вищезазначених товарів.

Митниця оскаржила рішення судів першої та апеляційної інстанцій до Вищого адміністративного суду України, який ухвалою від 06.12.2017 відкрив касаційне провадження у справі та витребував матеріали справи із суду першої інстанції.

В обґрунтування вимог касаційної скарги скаржник вказує на порушення судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального та процесуального права, оскільки суди не надали належної правової оцінки тому, що: оспорюване рішення про визначення коду товару було прийняте відповідно до норм чинного законодавства України з питань митної справи, оскільки протокол про випробування виробів ДП «Укрметртестстандарт» № 3933-3941/17-в від 05.05.2017 був поданий Товариством вже після митного оформлення товару; задоволення позовної вимоги щодо зобов`язання Митниці здійснити митне оформлення товару за кодом УКТ ЗЕД є втручанням у дискреційні повноваження Митниці.

У запереченні на касаційну скаргу Товариство просить суд відмовити у її задоволенні, а рішення судів попередніх інстанцій залишити без змін.

Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду ухвалою від 06.06.2022 прийняв касаційну скаргу Митниці до провадження і призначив справу до касаційного розгляду у спрощеному провадженні без повідомлення сторін на 07.06.2022.

Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду перевірив наведені у касаційній скарзі доводи та дійшов висновку, що касаційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

У справі, що розглядається, суди встановили, що між Товариством (покупцем) та Компанією «YIWU MASTER BASE TRADE CO.LTD» (Китай) (продавцем) був укладений контракт від 01.12.2016 №01YM-UA16, відповідно до умов якого (з урахуванням додатків) продавець продає, а покупець купує товар характеристики якого зазначені в інвойсах.

Згідно інвойсу №000586 від 04.12.2016 продавець здійснює поставку покупцю керамічного посуду.

Позивач, відповідно до процедури декларування, встановленої статтею 257 Митного кодексу України для проведення митного оформлення імпортованого товару, подав до митного органу митну декларацію ІМ40№100260001/2017/194592, у якій класифікував поставлений товар - посуд, за кодом класифікації УКТ ЗЕД , а саме - як посуд та прибори столові або кухонні, інші господарські і туалетні вироби, з кераміки, крім фарфорових.

Вважаючи вказаний випадок класифікації товару складним, Митниця відібрала зразки товару, та подала до Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС запит про проведення досліджень відібраних зразків товару.

Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень ДФС було проведено дослідження відібраних зразків та складено висновок від 23.02.2017 №184, згідно якого надані для аналізу зразки характерні для фарфору та фаянсу. Зокрема, у висновку було вказано, що лабораторія з чотирьох показників (для фарфору) провела дослідження по одному, а саме - по «водопоглинанню по черепку», та зазначила, що водопоглинання менше 0,2%. Інших досліджень для визначення характеристик по білизні, просвічуваності, термостійкості не проводилось. Також, у висновку було зазначено, що за встановленими якісним хімічним складом матеріал зразків не суперечить кераміці, а в пункті 12 висновку зазначено, що за результатом досліджень наданих зразків товару встановлено, що надані на дослідження зразки ідентифіковано як посуд керамічний глазурований

На підставі вищезазначеного висновку, Митниця прийняла рішення про визначення коду товару №КТ-116-2017 від 03.03.2017, згідно якого класифікувала товар: чашка біла керамічна арт. 7902 відповідає коду УКТ ЗЕД , як посуд з фаянсу або тонкої кераміки; чашка 0,5 л. «машина» арт. 7900, чашка «ім`я» арт. 8040, набір чашок арт. 7817, набір чашок в асортименті арт. 7835, піала з кришкою арт. 7835-6, набір чашок в асортименті арт. 7843 відповідають коду УКТ ЗЕД , як посуд та прибори столові або кухонні, інші господарські і туалетні вироби, з фарфору.

З метою проведення додаткових досліджень та визначення основних характеристик товару Товариство листом від 09.03.2017 звернулось на Митний пост «Східний» з проханням призначити повторне дослідження відібраних зразків в іншій експертній станові.

Після визначення сторонньої експертної установи на підставі запиту про надання зразків згідно акту від 21.04.2017 №8 Спеціалізована лабораторія з питань експертизи та досліджень ДФС передала зразки для проведення досліджень до ДП «Укрметртестстандарт».

За результатами проведення випробовувань ДП «Укрметртестстандарт» дійшло висновку, що надані зразки посуду за показниками «термостійкість» та «водопоглинання за черепком» не відповідають вимогам ГОСТ 28390-89 «Изделия фарфоровые. Технические условия». Результати випробовувань оформлені протоколом випробовувань №3933-3941/17-в від 05.05.2017.

Положеннями частини другої статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За визначеннями, наведеними у пунктах 23 та 24 частини першої статті 4 Митного кодексу України (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) (далі - МК України), митне оформлення - це виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення; митний контроль - це сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.

Статтею 246 МК України встановлено, що метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Митному контролю підлягають усі товари, транспортні засоби комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України. Митний контроль здійснюється виключно органами доходів і зборів відповідно до цього Кодексу та інших законів України. Митний контроль передбачає виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи (частини перша - третя статті 318 МК України).

Митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію (частина перша статті 248 МК України).

Митне оформлення вважається завершеним після виконання всіх митних формальностей, визначених цим Кодексом відповідно до заявленого митного режиму, що засвідчується органом доходів і зборів шляхом проставлення відповідних митних забезпечень (у тому числі за допомогою інформаційних технологій), інших відміток на митній декларації або документі, який відповідно до законодавства її замінює, а також на товаросупровідних та товарно-транспортних документах у разі їх подання на паперовому носії (частина п`ята статті 255 МК України).

Статтею 67 МК України передбачено, що Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду.

Відповідно до частини першої статті 69 МК України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Частиною другою статті 69 МК України визначено, що органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари (частина четверта статті 69 МК України).

Згідно з частиною п`ятою статті 69 МК України під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Аналіз змісту вищенаведених норм свідчить про те, що класифікацію товарів за УКТ ЗЕД здійснює особа, яка подає митну декларацію. У свою чергу, орган доходів і зборів здійснює контроль за такою класифікацією і може самостійно визначити код задекларованого товару лише в тому разі, коли виявить порушення правил класифікації з боку декларанта. Повноваження органу доходів і зборів щодо самостійного визначення коду товару не є дискреційними та обумовлені виключно наявністю порушення правил класифікації з боку декларанта.

Для цілей митного оформлення класифікація товарів, наданих до митного оформлення, здійснюється згідно з вимогами УКТ ЗЕД - товарної номенклатури Митного тарифу України, затвердженої Законом України від 19 вересня 2013 року №584-VII «Про Митний тариф України».

Товарна номенклатура Митного тарифу України складається з трьох складових частин - Основних правил інтерпретації класифікації товарів, приміток до розділів та груп та безпосередньо номенклатури товарів (текстовий опис угруповань ТН (розділ, група - два знаки, позиція - чотири знаки, підпозиція - шість знаків, категорія - вісім знаків, підкатегорія десять знаків) та їх цифрове позначення - код товарів).

Згідно з пунктом 1 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТ ЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій.

Відповідно до пункту 6 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, категоріях і підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень, положень вищенаведених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації.

Пунктом 2 (b) Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД встановлено, що класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

За правилом 3 (а) у разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (ргіmа fасіе) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином: перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис.

Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару.

Відповідно до правила 3 (b) у разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (ргіmа fасіе) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином: суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (а), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати.

Таким чином, зазначеними правилами передбачено, що при віднесенні товару до тієї чи іншої товарної підкатегорії слід виходити з більш конкретного опису товару, тобто саме характеристики товару є визначальними для класифікації товару відповідно до УКТ ЗЕД.

З матеріалів справи вбачається, що позивач у митній декларації класифікував поставлений на територію України товар за кодом УКТ ЗЕД - .

Відповідно до Закону України «Про Митний тариф України» група 69 входить до розділу XIII «Вироби з каменю, гіпсу, цементу, азбесту, слюди або аналогічних матеріалів; керамічні вироби; скло та вироби із скла».

В спірному випадку існують товарні позиції 6911 «Посуд та прибори столові або кухонні, інші господарські і туалетні вироби, з фарфору» та 6912 «Посуд та прибори столові або кухонні, інші господарські і туалетні вироби, з кераміки, крім фарфорових».

Посуд та прибори столові, кухонні, інші господарські і туалетні вироби включаються до товарної позиції 6911, якщо вони виготовлені з фарфору, і до товарної позиції 6912, якщо вони виготовлені з інших видів кераміки, таких як кам`яна кераміка, фаянс, імітація фарфору.

Для віднесення товару до певного коду УКТ ЗЕД, товар має відповідати опису, який надається у поясненнях до УКТ ЗЕД.

У Поясненнях до УКТ ЗЕД, затверджених наказом ДФС України від 09.06.2015 № 401 (далі - Пояснення до УКТ ЗЕД), визначено, що Фарфор (І) означає твердий фарфор, м`який фарфор, бісквітний фарфор (включаючи пароський) та кістяний фарфор. Усі ці керамічні вироби майже суцільно оскляніли, відрізняються міцністю і практично непроникні (навіть якщо неглазуровані). Це вироби білого кольору або штучно забарвлені, напівпрозорі (якщо не мають велику товщину стінок) та резонувальні.

Інші керамічні вироби (ІІ), крім фарфору, містять у собі:

(A) Пористі керамічні вироби, непрозорі, на відміну від фарфору, пропускають рідину, металеві предмети без великих зусиль залишають подряпини на їхній поверхні, на зламі вони прилипають до язика. Така кераміка включає: (1) Керамічні вироби зі звичайних залізовмісних і вапняних глин (цегельної глини). Вони тьмяні, землистої структури, зазвичай коричневі, червоні або жовті. (2) Широкий спектр білих або забарвлених керамічних виробів (гончарні вироби, майоліка, дельфтський фаянс і т.д.). Вироби пористої структури, щоб вони стали непроникними, потрібно глазурувати (наприклад, за допомогою прозорих і непрозорих глазурей типу білих або кольорових оксидів металів). Гончарні вироби і т.д. виготовляються з дрібнопросіяних глин, змішаних з водою. Ці види продукції відрізняються дрібнозернистою структурою, одержаної внаслідок випалювання за більш високій температури, ніж у випадку кераміки зі зазвичайної глини; від фарфору вони відрізняються тим, що не суцільно оскляніли.

(B) Вироби з кам`яної кераміки, що хоча і мають досить щільну структуру і достатню твердість, яка забезпечує стійкість до впливу сталевого вістря, відрізняються від фарфору тим, що вони непрозорі і зазвичай лише частково оскляніли. Вироби з кам`яної кераміки можуть бути осклянілими (непроникними) або напівосклянілими. зазвичай вони сірого кольору або коричнюватого відтінку через домішки, які містяться у використовуваній як сировина глині, і їх, як правило, покривають глазур`ю.

(C) Деякі вироби, називані «напівфарфор» або «імітація фарфору», виготовлені, прикрашені і глазуровані так, щоб надати їм зовнішнього вигляду фарфору. Не є зовсім непрозорими, як глиняні гончарні вироби, і прозорими, як фарфор, вони бувають злегка прозорими в найтонкіших своїх частинах, наприклад, у основи чашок. Проте ці вироби відрізняються від справжнього фарфору грубозернистою структурою, а також тим, що вони тьмяні і неоскляніли. Під шаром глазурі вони, отже, пористі і на зламі прилипають до язика. Крім того, сталевий ніж без великих зусиль залишає подряпини на їхній поверхні, хоча слід зазначити, що на деяких видах м`якого фарфору сталь теж залишає сліди у вигляді подряпин. Вироби з такої імітації «фарфору» не вважаються справжнім фарфором.

У справі, що розглядається, суди встановили, що згідно результатів випробувань, проведених ДП «Укрметртестстандарт», оформлених протоколом випробувань № 3933-3941/17-в від 05.05.2017, надані зразки посуду за показниками термостійкості та водопоглинання за черепком не відповідають вимогам ГОСТ 28390-89 «Изделия фарфоровые. Технические условия».

Враховуючи зазначене, Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду погоджується з висновками судів попередніх інстанцій, що прийняте Митницею рішення про визначення коду товару, яким змінено вказаний код товару за УКТ ЗЕД з на 691110000 є неправомірним та підлягає скасуванню.

В свою чергу, Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду не погоджується з висновками судів попередніх інстанцій про наявність підстав для задоволення позовних вимог в частині зобов`язання Митниці здійснити митне оформлення товару, що був заявлений до розмитнення Товариством, за кодом , з огляду на наступне.

Згідно з Рекомендацій Комітету Міністрів Ради Європи N R (80)2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Міністрів 11.03.1980 на 316-й нараді, під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Отже, дискреційні повноваження - це сукупність прав та обов`язків органів державної влади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що надають можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення, яке приймається, або можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, передбачених нормативно-правовим актом, проектом нормативно-правового акта.

У разі наявності у суб`єкта владних повноважень законодавчо закріпленого права адміністративного розсуду при вчиненні дій/прийнятті рішення, та встановлення у судовому порядку факту протиправної поведінки відповідача, зобов`язання судом суб`єкта прийняти рішення конкретного змісту є втручанням у дискреційні повноваження.

Таким чином, доводи Митниці у зазначеній частині, викладені в касаційній скарзі, є обґрунтованими, огляду на що ухвалені у даній справі судові рішення підлягають скасуванню у частині задоволених позовних вимог щодо зобов`язання Митниці здійснити митне оформлення товару «чашка біла керамічна арт. 7902, чашка 0,5 л. «машина» арт. 7900, чашка «ім`я» арт. 8040, набір чашок арт. 7817, набір чашок в асортименті арт. 7835, піала з кришкою арт. 7835-6, набір чашок в асортименті арт. 7843, піала супова керамічна арт.7543-9», що був заявлений до розмитнення Товариством, за кодом із ухваленням в цій частині нового рішення про відмову у задоволенні позовних вимог. В решті рішення судів першої та апеляційної інстанцій підлягають залишенню без змін.

З урахуванням наведеного касаційна скарга Митниці підлягає частковому задоволенню.

Згідно з частиною третьою статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України (у редакції, чинній з 15.12.2017) провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 349 Кодексу адміністративного судочинства України (у редакції, чинній з 15.12.2017) суд касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги має право скасувати судові рішення судів першої та (або) апеляційної інстанцій повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення, не передаючи справи на новий розгляд.

Керуючись п.2 ч.1 ст. 349, п.1 ч.2 статті 353, ч.ч. 1, 5 ст. 355, ст.ст. 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, -

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Київської митниці ДФС задовольнити частково.

Постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 18.09.2017 та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 08.11.2017 скасувати в частині задоволених позовних вимог про зобов`язання Київської митниці ДФС здійснити митне оформлення товару «чашка біла керамічна арт. 7902, чашка 0,5 л. «машина» арт. 7900, чашка «ім`я» арт. 8040, набір чашок арт. 7817, набір чашок в асортименті арт. 7835, піала з кришкою арт. 7835-6, набір чашок в асортименті арт. 7843, піала супова керамічна арт.7543-9», що був заявлений до розмитнення за кодом , та ухвалити в цій частині нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

В решті постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 18.09.2017 та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 08.11.2017 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

Л.І. Бившева

В.В. Хохуляк

Р.Ф. Ханова ,

Судді Верховного Суду