Справа № 580/2152/22
Суддя: Валентин ГАРАЩЕНКО
Дата ухвалення: 2022-06-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

14 червня 2022 року справа № 580/2152/22 м. Черкаси

Cуддя Черкаського окружного адміністративного суду Гаращенко В.В., розглянувши у письмовому провадженні клопотання позивача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження з повідомленням сторін у адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень Центрального відділу державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування в Черкаській області, про визнання протиправними та скасування рішень,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень Центрального відділу державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), в якому просить:

- врахувати, що питання рівності перед законом виникло при аналізі мотивів відмов позивачу у доступі до виконання рішення суду. Якщо суд стоїть на положеннях Конституції, Закону, позивач вважає, що саме так воно і повинно бути, то повинні признати головне: порядок розгляду заяв визначається Конституцією і законами. Іншого нема. І все, що має незаконну сторону, неконституційну грань вирішення цього питання, не може бути прийнято судом. А так звана відповідь від 27.04.2022 складена та видана, як неправовий документ, тому що повністю не відповідає дійсності, з неправильним застосуванням норм матеріального права, що яскраво свідчить про невиконання рішення від 07.06.2021 Зобов`язання Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Черкаській області повторно розглянути заяву ОСОБА_1 від 12 листопада 2001 року, яка була зареєстрована 13 листопада 2001 року за №225, та прийняти рішення відповідно до законодавства з урахуванням висновків суду, так як згідно ст. 36 ЗУ Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійних захворювань України, зобов`язує боржника: розглянути справу про страхові виплати на підставі заяви потерпілого або заінтересованої особи за наявності усіх не обхідних документів і приймає відповідні рішення у десятиденний строк, невраховуючи дня надходження зазначених документів, а відповідач всупереч їй злочинно відмовляється розглянути заяву разом зі справою №25? Це і є підставою для направлення даного позову для скасування так званої постанови від 21.02.2022;

- скасуванню вона підлягає і тому, що боржник усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, плюючи на Рішення Конституційного Суду України у справі за конституційним зверненням Національного банку України щодо офіційного тлумачення положення ч. ст.58 Конституції України (справа про зворотну дію в часі законів та інших нормативно-правових актів. Справа №1-7/99 9 лютого 1999 року N І-рп/99) признає заднім числом трирічну давнину між датою заяви - 12.11.2001 та так званим рішенням - 16.04.2004. Але ж відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Ці приписи поширюються на всіх без винятку службових осіб, т.ч. і ОСОБА_2 , а в так званій відповіді-відмові від 27.04.2022 за №4764/33-35 все навпаки, а ті му необхідно і її скасувати?!;

- витребувати від боржника - а) оригінал законного доручення, а не довіреності, по якій другий раз прийнята так звана відмова; б) матеріали перевірки заяви і розглянути їх в судовому засіданні за участю позивача, так як позивача злочинно позбавлено ОСОБА_3 можливості їх вивчити у Відділенні, про що свідчить відеозапис з камери наряду поліції, викликаного позивачем для прийняття мір по припиненню беззаконня, який підлягає вивченню в судовому засіданні. Це важливо та як відпадає необхідність вивчати справу №25 та фальсифікат №12052.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 08.06.2022 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі. Розгляд справи ухвалено здійснити у порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи в судове засідання.

08.07.2021 до суду надійшло клопотання позивача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження з викликом сторін.

Заявлене клопотання мотивоване особливостями предмета доказування та необхідністю подання та дослідження додаткових доказів.

Вирішуючи вказане клопотання, суд виходить з наступного.

Адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного) (ч. 1 ст. 12 КАС України).

Згідно ч. 2 ст. 12 КАС України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Відповідно до п. 10 ч. 6 ст. 12 КАС України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Частиною 3 ст. 257 КАС України зазначено, що при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Суд враховує, що дана справа не належить до переліку справ, які обов`язково розглядаються за правилами загального позовного провадження, і питання про її складність вирішується судом з урахуванням критеріїв ч. 3 ст. 257 КАС України.

Крім того, слід вказати, що за ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Суд також звертає увагу, що учасник справи під час розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не позбавляється права заявляти клопотання, надавати докази та подавати свої доводи і заперечення щодо тверджень іншої сторони.

При цьому, тлумачення норм права та оцінка доказів наданих учасниками справи є прерогативою суду та не потребує особистої участі представників сторін.

Практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах у контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не в кожному випадку (рішення від 08.12.1983 у справі Axen v. Germany (Аксен проти Німеччини), заява № 8273/78; рішення від 25.04.2002 у справі Varela Assalino v. Portugal (Варела Ассаліно проти Португалії), заява №64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, розгляд письмових заяв, на думку Європейського суду з прав людини, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі наявних доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідності призначення до розгляду справи з викликом її учасників у судове засідання.

Аналогічний висновок викладений в ухвалі Великої Палати Верховного суду від 24 січня 2020 року у справі № 9901/491/19.

Отже, враховуючи обраний позивачем спосіб захисту, категорію справи, предмет спору, приймаючи до уваги відсутність необхідності призначати експертизу, викликати свідків, кількість сторін справи, тому суддя приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання позивача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

Керуючись статтями 12, 248, 256, 257, 262-263 КАС України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання позивача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту підписання.

Суддя Валентин ГАРАЩЕНКО