Справа № 303/2961/22
Суддя: Заболотний А. М.
Дата ухвалення: 2022-06-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 303/2961/22
2а/303/73/22
УХВАЛА

16 червня 2022 року м. Мукачево

Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області

у складі головуючого судді Заболотного А.М.

секретар судового засідання Костюк К.В.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління національної поліції в Закарпатській області в особі Мукачівського районного управління поліції ГУПН в Закарпатській області про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,-

в с т а н о в и в:

03.05.2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою до Головного управління національної поліції в Закарпатській області в особі Мукачівського районного управління поліції ГУПН в Закарпатській області про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення.

Ухвалою суду від 04.05.2022 року позов було залишено без руху та повідомлено позивача про необхідність виправити недоліки позову. 31.05.2022 року позивачем на виконання ухвали про залишення позову без руху було усунуто недоліки позову.

Ухвалою суду від 01.06.2022 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Відповідачу надано строк до 09.06.2022 року для подання відзиву на позов.

В подальшому, 09.06.2022 року від відповідача Головного управління Національної поліції в Закарпатській області надійшла заява, згідно з якої відповідач вважає, що позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, оскільки Департамент патрульної поліції є окремою юридичною особою (), територіальним структурним підрозділом якого є Управління патрульної поліції в Закарпатській області. У зв`язку з чим, просить замінити відповідача у даній справі.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, суд дійшов наступного висновку.

Згідно з ч. 4 ст. 46 КАС України відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Відповідно до вимоги ч.ч. 3, 4 ст. 48 КАС України якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача.

Згідно з ч. 5 ст. 48 КАС України під час вирішення питання про залучення співвідповідача чи заміну належного відповідача суд враховує, зокрема, чи знав або чи міг знати позивач до подання позову у справі про підставу для залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

Частина 1 ст. 2 КАС України визначає, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Вжитий у цій процесуальній нормі термін «суб`єкт владних повноважень» означає орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг» (п. 7 ч. 1 ст. 4 КАС України).

Відповідно до ст. 213 КУпАП справи про адміністративні правопорушення розглядаються, зокрема, органами Національної поліції, органами державних інспекцій та іншими органами (посадовими особами), уповноваженими на те цим Кодексом.

Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень (ч. 1 та ч. 2 ст. 222 КУпАП).

При цьому, приписами ч. 1 ст. 13 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що систему поліції складають: 1) центральний орган управління поліцією; 2) територіальні органи поліції.

Відповідно до ч. 1 ст. 15 Закону України «Про Національну поліцію» територіальні органи поліції утворюються як юридичні особи публічного права в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, містах, районах у містах та як міжрегіональні (повноваження яких поширюються на декілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи у межах граничної чисельності поліції і коштів, визначених на її утримання.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачені ч. 1 ст. 126 КУпАП інспектори відповідного орану діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, а саме від імені органів Національної поліції і її територіальних органів.

Отже, відповідний інспектор поліції не може виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган Національної поліції, на який, зокрема положеннями ст. 222 КУпАП, покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення, передбачені ч. 1 ст. 126 вищенаведеного кодифікованого закону України.

Використання у зазначених вище нормах формулювань «від імені органів Національної поліції» вказує на те, що відповідачем у таких справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган Національної поліції суб`єкт владних повноважень, а не підрозділ Національної поліції або ж особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Правову позицію з даного питання було висловлено Верховним Судом у Постанові від 26.12.2019 року по справі № 724/716/16-а (провадження № К/9901/12750/18).

Як вбачається з позову, позивач оскаржує постанову серії БАБ № 261233 від 25.04.2022 року у справі про адміністративне правопорушення, винесену інспектором Управління патрульної поліції в Закарпатській області Антоловською М.М.

В свою чергу, позивачем в якості відповідача визначено Головне управління національної поліції в Закарпатській області.

З огляду на викладене, оскільки відповідач Головне управління національної поліції в Закарпатській області не є належним відповідачем у цій справі, а інспектор Управління патрульної поліції в Закарпатській області Антоловська М.М. є посадовою особою відповідного органу, який діє не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені органу Національної поліції, суд зазначає, що належним відповідачем може бути лише орган Національної поліції, від імені якого діяв співробітник поліції, і який є юридичною особою.

Суд звертає увагу на те, що органом Національної поліції у цьому випадку є Департамент патрульної поліції, тобто суб`єкт владних повноважень, від імені якого винесена постанова про застосування адміністративного стягнення, при цьому Управління патрульної поліції в Закарпатській області є лише територіальним підрозділом Департаменту патрульної поліції та не має статусу юридичної особи.

Таким чином, суд приходить до висновку, що належним відповідачем у цій справі є Департамент патрульної поліції. Так, Департамент патрульної поліції є юридичною особою публічного права, має самостійний баланс, рахунки в органах Державної казначейської служби України, має печатку із зображенням Державного Герба України, інші печатки, штампи, бланки зі своєю повною та скороченою назвою, необхідні для здійснення його поточної діяльності.

З урахуванням викладеного, враховуючи відсутність згоди позивача на заміну відповідача, суд вважає за необхідне залучити як другого відповідача Департамент патрульної поліції.

При цьому, враховуючи те, що з часу надходження позовної заяви до суду було змінено відповідачів з капрала поліції УПП в Закарпатській області поліцейської Анталовської М.М. та Мукачівський відділ поліції ГУ НП на Головне управління національної поліції у Закарпатській області та, в подальшому, залученні другого відповідача Департамент патрульної поліції, вирішуючи питання про підсудність цієї справи, суд приходить до висновку про направлення матеріалів справи за територіальною юрисдикцією (підсудністю) до Іршавського районного суду Закарпатської області, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 25 КАС України адміністративні справи з приводу оскарження індивідуальних актів, а також дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які прийняті (вчинені, допущені) стосовно конкретної фізичної чи юридичної особи (їх об`єднань), вирішуються за вибором позивача адміністративним судом за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування, знаходження) цієї особи-позивача або адміністративним судом за місцезнаходженням відповідача, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Так, в позовній заяві зазначено, що відповідач проживає за адресою: 90120, вул. Центральна, 180, с. Арданово, Іршавський район, Закарпатська область.

Відповідно до постанови Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17.07.2020 року с. Арданово знаходиться на території Берегівського району Закарпатської області, проте до утворення нових районів відносилось до Іршавського району Закарпатської області.

Відповідно до п. 3-1 Розділу ХІІ «ПРИКІНЦЕВІ та ПЕРЕХІДНІ ПОЛОЖЕННЯ» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не пізніше 1 січня 2023 року.

Виходячи із зазначеної норми закону Іршавський районний суд Закарпатської області продовжує здійснювати свої повноваження в межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17.07.2020 року № 807-IX.

Згідно з інформацією про юридичну особу, місцезнаходження відповідача Головного управління національної поліції в Закарпатській області є вул. Ференца Ракоці, 13, м. Ужгород, Закарпатська область.

Згідно з інформацією про юридичну особу, місцезнаходження відповідача Департаменту патрульної поліції є вул. Федора Ернста, 3 м. Київ.

Враховуючи такі обставини, суд приходить до висновку, що адміністративна справа, не заважаючи на залучення як другого відповідача Департамент патрульної поліції, в будь-якому випадку не підсудна Мукачівському міськрайонному суду Закарпатської області.

Так, ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судоустрійі статус суддів» визначено, що ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 29 КАС України суд передає адміністративну справу на розгляд іншого адміністративного суду, якщо після відкриття провадження у справі суд встановить, що справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Відповідно до ч.ч. 6, 8 ст. 29 КАС України питання про передачу адміністративної справи, крім випадку, визначеного пунктами 4-6 частини першої цієї статті, суд вирішує ухвалою. Ухвалу про передачу адміністративної справи з одного адміністративного суду до іншого може бути оскаржено. Передача адміністративної справи з одного суду до іншого на підставі відповідної ухвали, яка підлягає оскарженню, здійснюється не пізніше наступного дня після закінчення строку на оскарження такої ухвали, а в разі подання апеляційної скарги - після залишення її без задоволення.

Право на «суд, встановлений законом», охоплює не лише правову основу самого існування суду, але й дотримання таким судом певних норм, що регулюють його діяльність (рішення ЄСПЛ у справі «Сокуренко і Стригун проти України», заяви № 29458/04 та № 29465/04, § 24), у тому числі всю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів (рішення ЄСПЛ у справі «Leo ZAND v. Austria», заява № 7360/76, § 68). Якщо суд не має юрисдикції судити підсудного відповідно до чинних положень національного права, він не є «встановленим законом» (рішення ЄСПЛ у справах «Jorgic v. Germany», заява 74613/01, § 64).

Згідно з Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, який закріплений у п. 1 ст. 6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

Таким чином, враховуючи положення ст. 25 КАС України, суд вважає за необхідне передати зазначену справу за підсудністю суду за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання позивача, а саме до Іршавського районного суду Закарпатської області.

Керуючись ст.ст. 2, 25, 46, 48, 241, 243, 248 КАС України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Залучити Департамент патрульної поліції (місцезнаходження: вул. Ф.Ернста, 3, м. Київ, ) як другого відповідача (співвідповідача) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління національної поліції в Закарпатській області в особі Мукачівського районного управління поліції ГУПН в Закарпатській області про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення.

Матеріали справи за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління національної поліції в Закарпатській області в особі Мукачівського районного управління поліції ГУПН в Закарпатській області, Департаменту патрульної поліції про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення передати на розгляд Іршавського районного суду Закарпатської області (90100, м. Іршава, вул. Шевченка, 23).

Передачу справи здійснити не пізніше наступного дня після закінчення строку на оскарження ухвали, а в разі подання апеляційної скарги - після залишення її без задоволення.

Відповідач має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали надіслати суду відзив на позовну заяву.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Суддя А.М.Заболотний