Справа № 303/3878/22
Суддя: Монич В. О.
Дата ухвалення: 2022-06-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №303/3878/22 2-а/303/84/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 червня 2022 року м.Мукачево Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області в особі : головуючого-судді Монич В.О. при секретарі Годьмаш О.В. Суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області Монич В.О., розглянувши адміністративну справу №303/3878/22 за скаргою ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції у Закарпатській області, в особі інспектора УПП старшого лейтенанта поліції Коштури Володимира Володимировича про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

14 червня 2022 ОСОБА_1 звернувся до суду із скаргою до Управління патрульної поліції у Закарпатській області, в особі інспектора УПП старшого лейтенанта поліції Коштури Володимира Володимировича про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення.

Суд звертає увагу скаржника, що скарга подається в орган (посадовій особі), який виніс постанову по справі про адміністративне правопорушення, якщо інше не встановлено законодавством України. Скарга, що надійшла, протягом трьох діб надсилається разом із справою органу (посадовій особі), правомочному відповідно до цієї статті її розглядати.

У разі оскарження постанови в суд позовна заява подається до місцевого загального суду, на вибір за місцем реєстрації або проживання позивача або за місцезнаходженням відповідача, який розглядає цей адміністративний позов як адміністративний суд.

Згідно з положеннями ст.46 КАС України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач. Відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Відповідно до ст.213 КУпАП справи про адміністративні правопорушення розглядаються, зокрема, органами Національної поліції, органами державних інспекцій та іншими органами (посадовими особами), уповноваженими на те цим Кодексом.

Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень (частини 1 та 2 ст.222 КУпАП).

При цьому, приписами ч.1 ст.13 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що систему поліції складають: 1) центральний орган управління поліцією; 2) територіальні органи поліції.

Відповідно до ч.1 ст.15 «Про Національну поліцію» територіальні органи поліції утворюються як юридичні особи публічного права в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, містах, районах у містах та як міжрегіональні (повноваження яких поширюються на декілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи у межах граничної чисельності поліції і коштів, визначених на її утримання.

Використання у зазначених вище нормах формулювань «від імені органів Національної поліції» вказує на те, що відповідачем у таких справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, є саме орган Національної поліції - суб`єкт владних повноважень, а не підрозділ Національної поліції або ж особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Правову позицію з даного питання було висловлено Верховним Судом у постанові від 26 грудня 2019 року по справі №724/716/16-а (провадження № К/9901/12750/18).

Фактичний аналіз матеріалів скарги свідчить про те, що скаржником не вірно зазначено відповідача.

Таким чином, суд приходить до висновку, що інспектор патрульної поліції є посадовою особою відповідного органу, який діє не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені органу Національної поліції, та не може бути визначений в якості відповідача у даній справі, так само як і Управління патрульної поліції в Закарпатській області, яке є структурним підрозділом Національної поліції України, та не є юридичною особою, не може бути визначений в якості відповідача у даній справі.

Належним відповідачем є Департамент патрульної поліції Національної поліції України.

ОСОБА_1 в адміністративному позові згідно зі ст. 160 Кодексу адміністративного судочинства України (КАСУ) слід вказати:

?Належного відповідача у даній справі.

?повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти;

?виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

?у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача;

?власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Так, відповідно до частини 3 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Фактичний аналіз позовних матеріалів свідчить про те, що матеріали справи не містять доказів сплати позивачем судового збору за судовий розгляд заявленої вимоги немайнового характеру або документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Така правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 у справі №543/775/17, яка в силу ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України є обов`язковою для врахування судами.

Таким чином, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню, ОСОБА_2 за подання вказаної позовної заяви слід сплати судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 496,20 гривень.

Отже, ОСОБА_1 слід звернутись до суду із позовною заявою про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення, а не зі скаргою на постанову по справі про адміністративне правопорушення, відповідно до вимог ст.160 Кодексу адміністративного судочинства України (КАСУ), зазначивши належного відповідача та надати суду докази сплати позивачем судового збору за судовий розгляд заявленої вимоги немайнового характеру або документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Зазначене є підставою для залишення скарги без руху на підставі частини першої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст.ст.160, 169, 241, 243, 248 КАС України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції у Закарпатській області, в особі інспектора УПП старшого лейтенанта поліції Коштури Володимира Володимировича про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення, - залишити без руху.

Повідомити скаржника про необхідність усунення недоліків вказаних у мотивувальній частині цієї ухвали протягом десяти днів з дня отримання позивачем ухвали і роз`яснити, що коли у встановлений строк не буде усунено вказані недоліки, позовна заява буде вважатись неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Мукачівського міськрайонного суду В.О.Монич