Справа № 160/992/21
Суддя: Віхрова Вікторія Станіславівна
Дата ухвалення: 2022-06-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

14 червня 2022 року Справа № 160/992/21

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Віхрової В.С.,

при секретарі Емріх Ю.П.,

за участі:

представника позивача Іванова В.О.,

представника відповідача Сліса А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі клопотання представника Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про залишення без розгляду позовну заяву Комунального підприємства Дніпропетровської обласної ради «Аульський водовід» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № від 14.02.2019 року,-

ВСТАНОВИВ:

22.01.2021 року Комунальне підприємство Дніпропетровської обласної ради «Аульський водовід» (далі позивач) звернулось до головного управління ДПС у Дніпропетровській області (далі відповідач), у якій позивач просить:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 14.02.2019 року.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26.01.2021 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.

16.02.2021 року представником відповідача через канцелярію суду подано клопотання про залишення позовної заяви без розгляду через пропуск шестимісячного строку звернення до суду з цим позовом.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.03.2021 року у задоволенні клопотання представника Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 16.02.2021 року про залишення позовної заяви без розгляду з підстав пропуску строку звернення до суду у справі за позовною заявою Комунального підприємства Дніпропетровської обласної ради Аульський водовід до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № від 14.02.2019 року відмовлено.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07.06.2022 року закрито підготовче провадження у справі №160/992/21 та призначено до розгляду по суті на 14.06.2022 року.

10.06.2022 року представником відповідача подані до суду додаткові пояснення, в яких вказано, що податкове повідомлення-рішення отримано позивачем 21.02.2019 року, тобто позивачем пропущено строк у 6 місяців на звернення до суду.

10.06.2022 року представником відповідача подано до суду клопотання про залишення позовної заяви без розгляду з підстав пропуску шестимісячного строку звернення до суду з позовом.

В обґрунтування клопотання представником відповідача зазначено, що постановою Верховного Суду від 26.11.2020 року у справі №500/2486/19 зроблено правовий висновок щодо застосування пунктів 56.18, 56.19 ст. 56 ПК України, а саме зазначено, що норма пункту 56.18 статті 56 ПК України не визначає процесуального строку звернення до суду і, відповідно, не є спеціальною щодо норми пункту 56.19 статті 56 ПК України. Водночас, норма пункту 56.19 статті 56 ПК України є спеціальною щодо норми частини четвертої статті 122 КАС України, має перевагу в застосуванні у податкових спорах і регулює визначену її предметом групу правовідносин - оскарження в судовому порядку податкових повідомлень- рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій пункту 56.18 статті 56 ПК України). Вона встановлює строк для їх оскарження протягом місяця, шо настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті. Представником відповідача вказано, що позивач не скористався правом на адміністративне оскарження податкового повідомлення-рішення, а тому строк для звернення до суду відповідно до ч.2 ст. 122 КАС України складає шість місяців з дня, коли особа дізналась або повинна була дізнатись про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Оскільки податкове повідомлення-рішення отримано позивачем 21.09.2019 року, то позивачем пропущено строк у 6 місяців на звернення до суду.

В судовому засіданні представник відповідача вимоги клопотання підтримав та просив залишити позовну заяву без розгляду.

Представник позивача проти задоволення клопотання заперечував та вказував, що строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення встановлений нормами Податкового кодексу України в 1095 днів з моменту отримання податкового повідомлення-рішення.

Розглянувши клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, судом встановлено наступне.

Загальні норми процедури судового оскарження в рамках розгляду публічно-правових спорів регулюються КАС України.

Відповідно до частини 1 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Отже КАС України передбачає можливість встановлення іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, а також спеціального порядку обчислення таких строків.

За загальним правилом визначеним частиною 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Спеціальним нормативно-правовим актом, який встановлює окремі правила та положення для регулювання відносин оподаткування та захисту прав учасників податкових відносин, в тому числі захисту порушеного права в судовому порядку, є Податковий кодекс України.

Статтею 56 Податкового кодексу України визначено порядок оскарження рішень контролюючих органів.

Так, відповідно до пункту56.1статті56 Податкового кодексу України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Пунктом 56.18 статті 56 Податкового кодексу України визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення - рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

Рішення контролюючого органу, оскаржене в судовому порядку, не підлягає адміністративному оскарженню.

Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору.

При зверненні платника податків до суду з позовом щодо визнання протиправним та/або скасування рішення контролюючого органу грошове зобов`язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили.

Відповідно до пункту 102.1 статті 102 Податкового кодексу України контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом133.4статті133цьогоКодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку. У разі подання платником податку уточнюючого розрахунку до податкової декларації контролюючий орган має право визначити суму податкових зобов`язань за такою податковою декларацією протягом 1095 днів з дня подання уточнюючого розрахунку.

Враховуючи вищезазначене, суд дійшов висновку, що за усталеною практикою, яка діяла до 25.11.2020 року Податковим кодексом України було врегульовано питання застосування строків давності визначення податкових зобов`язань.

Відповідна правова позиція узгоджувалась з висновком Верховного Суду, викладеним в постанові від 03.04.2020 у справі № 2540/2576/18, згідно із яким строк для звернення платника податків до адміністративного суду з позовом про визнання протиправним і скасування податкового повідомлення-рішення незалежно від застосування процедури його адміністративного оскарження становить 1095 днів і обчислюється з дня отримання платником податків рішення, що оскаржено.

Разом з тим, у постанові від 26.11.2020 у справі №500/2486/19 Верховний Суд зазначив, що норма пункту56.18 статті 56 ПК України не визначає процесуального строку звернення до суду і, відповідно, не є спеціальною щодо норми пункту 56.19 статті 56 ПК України. Водночас норма пункту 56.19 статті 56 ПК України є спеціальною щодо норми частини четвертої статті 122 КАС України, має перевагу в застосуванні у податкових спорах і регулює визначену її предметом групу правовідносин - оскарження в судовому порядку податкових повідомлень-рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій пункту56.18 статті 56 ПК України). Вона встановлює строк для їх оскарження протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Крім того, у вказаній постанові Верховний Суд зазначив, що з метою додержання принципу правової визначеності та забезпечення права на справедливий суд, які є елементами принципу верховенства права, зміна сталої судової практики, яка відбулася в бік тлумачення норм права щодо застосування коротших строків звернення до суду, може розглядатися судами як поважна причина при вирішенні питання поновлення строків звернення до суду в податкових правовідносинах, які виникли та набули характеру спірних до зміни такої судової практики.

Верховний Суд в постанові від 27.01.2022 року у справі № 160/11673/20 з метою забезпечення єдиної правозастосовчої практики під час судового розгляду відповідних спорів у справах, у яких позивачами не використовувалась процедура адміністративного оскарження рішень податкового органу про нарахування грошових зобов`язань, та у розвиток правового підходу, викладеного у постанові Верховного Суду від 26 листопада 2020 року у справі № 500/2486/19, судова палата відступила від висновку Верховного Суду, викладеного у постановах від 3 квітня 2018 року у справі №826/5325/17, від 23 травня 2018 року у справі №803/728/17, від 18 червня 2018 року у справі № 805/1146/17-а та сформулювала такий правовий висновок.

Процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження) визначається частиною другою статті 122 КАС України - становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Судова палата вважає, що такий висновок не суперечить пункту 56.18 статті 56 ПК України, який закріплює право на звернення до суду з позовом у будь-який момент після отримання такого рішення, але при реалізації цього права має враховуватися строк давності.

З урахуванням викладеного, судова палата вважає, що суд апеляційної інстанції правильно врахував висновок Верховного Суду щодо питання застосування пунктів 56.18 статті 56 і 102.1 статті 102 ПК України і дійшов правильного висновку про те, що строк звернення до суду з цим позовом визначається статтею 122 КАС України і становить шість місяців з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Однак, апеляційний суд не звернув увагу на те, що у постанові від 26 листопада 2020 року судова палата наголошувала на тому, що суди повинні уникати випадків скасування законних рішень, ухвалених відповідно до усталеної на той час судової практики, лише на тій підставі, що станом на час розгляду справи змінилось юридичне тлумачення відповідної норми права.

Зміна судової практики, що відбулася після ухвалення судами остаточного рішення, не повинна порушувати принцип правової визначеності та стабільності правового регулювання, чинного на час розгляду справи судами попередніх інстанцій.

Також судова палата акцентувала увагу на тому, що задля додержання принципу правової визначеності та забезпечення права на справедливий суд, які є елементами принципу верховенства права, зміна сталої судової практики, яка відбулася в бік тлумачення норм права щодо застосування коротших строків звернення до суду, може розглядатися судами як поважна причина при вирішенні питання поновлення строків звернення до суду в податкових правовідносинах, які виникли та набули характеру спірних до зміни такої судової практики.

Незважаючи на те, що суд апеляційної інстанції правильно визначився із темпоральними межами процесуального строку, який підлягає застосуванню у спірних правовідносинах, скасування ним рішення суду першої інстанції за встановлених у цій справі обставин та із застосуванням нової судової практики через пропуск строку звернення до суду з позовом є проявом надмірного формалізму, що є неприпустимим, оскільки на момент подання позову та відкриття судом першої інстанції провадження у справі сталою була судова практика щодо тривалості строку звернення до суду з позовом про скасування рішень про визначення грошових зобов`язань у 1095 днів, на врахування якої небезпідставно сподівався позивач і яка була врахована судом першої інстанції.

Судом встановлено, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення № від 14.02.2019 року отримано позивачем 21.02.2019 року, досудового врегулювання спору щодо правомірності прийняття вказаного податкового повідомлення-рішення, позивачем не вживалось, платником податків в адміністративному порядку не оскаржувалось, протилежного контролюючим органом не наведено.

Отже, на момент отримання податкового повідомлення-рішення 21.02.2019 року, тобто до зміни судової практики, яка відбулася в бік тлумачення норм права щодо застосування коротших строків звернення до суду, позивач мав обґрунтовані сподівання на оскарження податкового повідомлення рішенням протягом 1095 днів.

Відповідні доводи зазначені позивачем у відповіді на відзив.

В постанові від 23.09.2021 року у справі №640/11650/21 Верховний Суд зазначив, що у перехідний період особі має бути забезпечений розумний строк на звернення до суду для формулювання правової позиції та вчинення дій з підготовки відповідного позову та його подання до суду. Не можна вважати порушенням правової визначеності як елемента принципу верховенства права факт змін судової практики, зокрема щодо правозастосування норм про скорочення строків звернення до суду, у разі забезпечення особі можливості доступу до суду впродовж розумного строку, який є об`єктивно достатнім для реалізації цього права.

Верховний Суд у справі № 500/2486/19 зазначив, що зміна сталої судової практики, на користь тлумачення норм права щодо застосування коротших строків звернення до суду, може розглядатися судами як поважна причина при вирішенні питання поновлення строків звернення до суду в податкових правовідносинах, які виникли та набули характеру спірних до зміни такої судової практики. Цей підхід висловлено щодо справ, які на час розгляду справи № 500/2486/19 вже перебували на розгляді в судах і подання позову у яких відбулося без додержання строку, про який зазначив Верховний Суд у цій постанові.

Водночас такий підхід є актуальним і для нових позовів, поданих після ухвалення постанови від 26 листопада 2020 року.

Судом встановлено, що позивач у справі №160/992/21 звернувся до суду з позовом 22.01.2021 року. Офіційне оприлюднення постанови від 26.11.2020 року відбулось 10.12.2020 року. Тобто, позивач звернувся до суду з цим позовом через місяць після офіційного оприлюднення зміни судової практики щодо строку звернення до суду.

Більше того, суд враховує той факт, що позивачем вчинялись дії на оскарження податкового повідомлення-рішення № від 14.02.2019 року з інших підстав у справі №160/10291/20, рішенням від 21.12.2020 року у цій справі здійснено перевірку правомірності прийняття податкового повідомлення-рішення № від 14.02.2019 року по суті його прийняття в частині виявлених порушень, що зумовило звернення до суду з позовом, що розглядається з процедурних питань порушення, на думку позивача, проведення перевірки.

Суд звертає увагу, що питання доступу особи до правосудця неодноразово було предметом судового розгляду Європейського суду з прав людини.

Так, у рішенні по справі Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії від 13 січня 2000 року та у рішенні по справі Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії від 28 жовтня 1998 року Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступ до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Зазначене визнано порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

З урахуванням викладеного суд не вбачає підстав для задоволення клопотання відповідача про залишення без розгляду адміністративного позову у справі № 160/992/21.

Керуючись статтями 240, 243, 248 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 10.06.2022 року про залишення позовної заяви без розгляду у справі за позовною заявою Комунального підприємства Дніпропетровської обласної ради Аульський водовід до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № від 14.02.2019 року - відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Третього апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Повний текст ухвали виготовлено 14.06.2022 року.

Суддя В.С. Віхрова