Справа № 340/2830/21
Суддя: Ю.П. Пасічник
Дата ухвалення: 2022-06-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
17 червня 2022 року м. Кропивницький Справа № 340/2830/21
Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Пасічник Ю.П., розглянувши заяву представника ОСОБА_1 , поданої в порядку статті 383 КАС України у справі №340/2830/21 за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області про визнання протиправною відмови та зобов`язання вчинити дії, -
Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 30.06.2021р., яке залишене без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 27.10.2021р., позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено (а.с.48-51,106-110):
- визнано протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області щодо відмови у перерахунку пенсії ОСОБА_1 ;
08.12.2021р. позивачеві видано виконавчий лист, а постановою державного виконавця від 13.01.2022р. відкрито виконавче провадження (а.с.117,118).
Листом від 25.05.2022р. №309444/Ш-05/8-1100/22 Головне управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області поінформувало ОСОБА_1 про перерахунок пенсії на виконання рішення суду, але при цьому було повідомлено, що доплата в сумі 176248,11 грн. за період з 01.12.2019 по 30.11.2021 буде здійснена за наявності цільових бюджетних асигнувань для здійснення таких виплат.
Не погодившись з такими діями Головного управління Пенсійного фонду України у Кіровоградській області, оскільки, на переконання позивача, відсутність виплати перерахованої пенсії свідчить про неповне виконання рішення суду, ОСОБА_1 07.06.2022 звернувся до суду із заявою та просив суд:
Ухвалою суду від 09.06.2022 розгляд заяви призначено на 17.06.2022 без повідомлення (виклику) сторін.
Відповідач заперечуючи проти задоволення заяви вказав, що для визнання протиправними дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, повинні мати місце вчинення протиправних дій. Для визнання бездіяльності протиправною при виконанні рішення суду, суб`єкт владних повноважень повинен цілеспрямовано, тривалий час, без пояснень, не виконувати рішення суду. Вказує, що ним жодним чином не порушив прав і законних інтересів гр. ОСОБА_1 , рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 30.06.2021 по справі № 340/2830/21 виконано головним управлінням, в межах функціональних зобов`язань, в строки та спосіб які визначені нормами чинного законодавства. Видатки на погашення заборгованості з пенсійних виплат за рішеннями суду, виданими або ухваленими після набрання чинності Законом України "Про гарантії держави щодо виконання судових рішень", плануються в межах коштів Державного бюджету України, передбачених у Державному бюджеті України па фінансування пенсійних програм. Черговість виплат на виконання рішень суду визначається датою набрання ними законної сили. З огляду на вищевикладене, у головного управління відсутні будь-які правові підстави та реальні можливості в питанні безпосередньої виплати коштів, зокрема, на виконання судового рішення по справі за № 340/2830/21.
Відповідно до ч. 5 ст. 383 КАС України у разі відповідності заяви вимогам, зазначеним у цій статті, вона підлягає розгляду та вирішенню в порядку письмового провадження або в судовому засіданні на розсуд суду протягом десяти днів з дня її отримання. Неприбуття в судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду такої заяви.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані сторонами докази, суд дійшов висновку про задоволення заяви, з огляду на наступне.
Статтею 129-1 Конституції України встановлено, що судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов`язковими до виконання. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.
Згідно з частиною 2 статті 14 КАС України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.
Крім того, за частиною 1 статті 370 КАС України судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами.
Відповідно до приписів статті 13 Закону України Про судоустрій і статус суддів від 02.06.2016 № 1402-VIII судове рішення, яким закінчується розгляд справи в суді, ухвалюється іменем України. Судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Обов`язковість урахування (преюдиційність) судових рішень для інших судів визначається законом. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд у межах повноважень, наданих йому законом. Невиконання судових рішень має наслідком юридичну відповідальність, установлену законом.
Отже, рішення суду, яке набрало законної сили, є обов`язковим для виконання.
У Рішенні від 30.06.2009 року №16-рп/2009 Конституційний Суд України зазначив, що метою судового контролю є своєчасне забезпечення захисту та охорони прав і свобод людини і громадянина, та наголосив, що виконання всіма суб`єктами правовідносин приписів, викладених у рішеннях суду, які набрали законної сили, утверджує авторитет держави як правової (абзац перший підпункту 3.2 пункту 3, абзац другий пункту 4 мотивувальної частини).
З метою належного захисту прав щодо виконання судових рішень законодавцем нормативно врегульовано питання судового контролю за виконанням рішень в адміністративних справах, зокрема, одним із способів судового контролю є порядок визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання рішення суду, регламентований статтею 383 КАС України.
Так, відповідно до частини 1 статті 383 КАС України особа-позивач, на користь якої ухвалено рішення суду, має право подати до суду першої інстанції заяву про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання такого рішення суду, або порушення прав позивача, підтверджених таким рішенням суду.
Згідно з частиною 6 статті 383 КАС України за відсутності обставин протиправності відповідних рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень - відповідача та порушення ним прав, свобод, інтересів особи-позивача, суд залишає заяву без задоволення. За наявності підстав для задоволення заяви суд постановляє ухвалу в порядку, передбаченому статтею 249 цього Кодексу.
Таким чином, контроль за виконанням рішення суду, передбачений статтею 383 КАС України, підлягає застосуванню виключно у разі наявності протиправних рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень щодо виконання рішення суду, що порушує законні права та інтереси позивача. Застосування судом до суб`єкта владних повноважень приписів статей 383, 249 КАС України можливе лише у разі встановлення факту протиправного невиконання таким суб`єктом владних повноважень дій зобов`язального характеру, визначених рішенням суду на користь особи-позивача, що має бути підтверджено відповідними доказами.
Станом на день розгляду заяви, поданої в порядку статті 383 КАС України, суд зазначає про наявність обставин, які свідчать про те, що відповідач порушує законні права та інтереси позивача, ухиляючись від виконання ним дій зобов`язального характеру.
Як вже встановлено судом листом від 25.05.2022р. №309444/Ш-05/8-1100/22 Головне управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області поінформувало ОСОБА_1 про перерахунок пенсії на виконання рішення суду, але при цьому було повідомлено, що доплата в сумі 176248,11 грн. за період з 01.12.2019 по 30.11.2021 буде здійснена за наявності цільових бюджетних асигнувань для здійснення таких виплат.
Разом з тим, суд зазначає, що відповідно до частини першої статті 17 Закону України від 23 лютого 2006 року № 3477-VI «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) і практику ЄСПЛ як джерело права.
За змістом правової позиції ЄСПЛ у справі «Кечко проти України» (рішення від 08 листопада 2005 року) у межах свободи дій держави визначати, які надбавки виплачувати своїм робітникам з державного бюджету. Держава може вводити, призупиняти чи закінчити виплату таких надбавок, вносячи відповідні зміни в законодавство. Однак якщо чинне правове положення передбачає виплату певних надбавок і дотримано всі вимоги, необхідні для цього, органи державної влади не можуть свідомо відмовляти в цих виплатах, доки відповідні положення є чинними. Тобто органи державної влади не можуть посилатися на відсутність коштів як на причину невиконання своїх зобов`язань.
Верховний Суд України у своїх рішеннях також неодноразово вказував на те, що відсутність чи скорочення бюджетних асигнувань не може бути підставою для зменшення будь-яких виплат (постанови Верховного Суду України від 22 червня 2010 року у справі № 21-399во10, від 07 грудня 2012 року у справі № 21-977во10, від 03 грудня 2010 року у справі № 21-44а10).
Отже, виконуючи судове рішення суб`єкт владних повноважень не може приймати рішення про фактичну відмову у його виконанні посилаючись на відсутність бюджетних асигнувань, при цьому не конкретизувавши час його виконання, що відображено в листі відповідача від 25.05.2022р.
Тобто, відповідачем, в зв`язку з протиправною бездіяльністю, не виконано рішення суду в повному обсязі.
Згідно частини 6 статті 383 КАС України за наявності підстав для задоволення заяви суд постановляє ухвалу в порядку, передбаченому статтею 249 КАС України.
Отже, відповідно до приписів вказаної статті суд, виявивши під час розгляду заяви порушення закону, може постановити окрему ухвалу і направити її відповідним суб`єктам владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону.
Так, в окремій ухвалі суд має зазначити закон чи інший нормативно-правовий акт (у тому числі його статтю, пункт тощо), вимоги яких порушено, і в чому саме полягає порушення (частина 4 статті 249 КАС України).
З метою забезпечення виконання вказівок, що містяться в окремій ухвалі, суд встановлює у ній строк для надання відповіді залежно від змісту вказівок та терміну, необхідного для їх виконання.
Таким чином, суд вважає, що відповідачем порушено положення статті 129-1 Конституції України, частини 2 статті 14, частини 1 статті 370 КАС України та статті 13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" при виконанні судового рішення у справі №340/2830/21.
На підставі статті 129-1 Конституції України, статті 13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", керуючись статтями 14, 229, 241-243, 248-249, 370, 383 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Заяву ОСОБА_1 , подану в порядку статті 383 КАС України по справі №340/2830/21 - задовольнити.
Встановити Головному управлінню Пенсійного фонду України в Кіровоградській області строк для надання відповіді про виконання вказівок цієї ухвали - 10 календарних днів від дня її отримання.
Окрема хвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.
Окрема ухвала суду може бути оскаржена особами, яких вона стосується, в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду у 15 - денний строк, установлений статтею 295 КАС України.
Суддя Кіровоградського окружного
адміністративного суду Ю.П. Пасічник