Справа № 760/2321/22
Суддя: Зуєвич Л. Л.
Дата ухвалення: 2022-06-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/760/1100/22
Справа № 760/2321/22
УХВАЛА

про відкриття провадження у справі

/спрощене позовне провадження без виклику сторін/

16 червня 2022 року Солом`янський районний суд міста Києва в складі судді

Зуєвич Л.Л., перевіривши виконання вимог ст.ст. 160, 161, 168-171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) в справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 /далі - ОСОБА_1 / (адреса: АДРЕСА_1 ) до Київської митниці Державної митної служби України /далі - Київська митниця/ (, адреса: 03124, м. Київ, б-р Гавела Вацлава, 8А) про скасування постанови про порушення митних правил,

В С Т А Н О В И В:

Рух справи

31.01.2022 до Солом`янського районного суду міста Києва надійшов вказаний адміністративний позов, датований 28.01.2022, за підписом позивача, в якому він просить суд постанову Київської митниці Державної митної служби України у справі про порушення митних правил № 4806/10000/21 від 13.01.2022 про визнання винним ОСОБА_1 у порушенні митних правил за ч. 4 ст. 469 Митного кодексу України та накладення на нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі двох тисяч неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що складає 34 000,00 грн - визнати протиправною та скасувати.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.02.2022 для розгляду зазначеного позову визначено суддю Зуєвич Л.Л. Справу фактично передано судді по реєстру 02.02.2022.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 07.02.2022 вказаний позов було залишено без руху в зв`язку з необхідністю надати до суду докази сплати судового збору.

22.02.2022 до суду надійшла заява відповідача з доказами оплати судового збору. Відповідна заява разом зі справою передана судді 29.04.2022.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 03.05.2022 позивачу продовжено термін для усунення недоліків первинно поданого адміністративного позову (для надання клопотання та доказів поважності пропуску строку звернення до суду).

15.06.2022 до суду від позивача надійшло відповідне клопотання та докази на підтвердження викладених у ньому обставин.

Зміст відповідної заяви свідчить про усунення недоліків, наявних в первинно поданому позові.

Щодо прийняття позовної заяви до розгляду

Розглянувши матеріали справи суд враховує наступне.

Справа підсудна Солом`янському районному суду міста Києва в силу приписів ч. 1 ст. 25, ст. 26 КАС України.

Позовна заява відповідає вимогам, передбаченим ст. 160, 161 КАС України.

Підстав, установлених КАС України, для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, відмови у відкритті провадження в адміністративній справі не виявлено.

Щодо поновлення пропущеного строку для звернення до суду

В заяві про поновлення строку звернення до суду позивач просить визнати причини пропуску строку звернення до адміністративного суду для оскарження про порушення митних правил від 13.01.2022 поважними та поновити пропущений строк звернення до адміністративного суду для оскарження такої постанови.

В обґрунтування такого клопотання вказується, що оскаржувану постанову позивач отримав 19.01.2022, на підтвердження чого надав, зокрема, фотокіпю конверту, в якому до нього надійшла оскаржувана постанова.

Суд враховує правову позицію Великої Палати Верховного Суду, викладену у постанові від 08.09.2021 у справі № 9901/14/21 (провадження № 11-127заі21), за змістом якої: «правовий інститут строків звернення до адміністративного суду за захистом свого порушеного права не містить вичерпного, детально описаного переліку причин чи критеріїв їх визначення. Натомість закон запроваджує оцінні, якісні параметри визначення таких причин: вони повинні бути поважними, реальними або, як згадано вище, непереборними і об`єктивно нездоланними на час плину строків звернення до суду. Ці причини (чи фактори об`єктивної дійсності) мають бути несумісними з обставинами, коли суб`єкт звернення до суду знав або не міг не знати про порушене право, ніщо правдиво йому не заважало звернутися до суду, але цього він не зробив і через власну недбалість, легковажність, байдужість, неорганізованість чи інше подібне за суттю ставлення до права на доступ до суду порушив ці строки.

Інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо».

Враховуючи вказану правову позицію, доводи, наведені позивачем, зокрема, те, що фактично позивач звернувся з позовом у даній справі у встановлений десятиденний термін з дня отримання оскаржуваної постанови (що підтверджено доказами у справі), суд вважає за можливе клопотання про поновлення пропущеного строку на звернення до суду з адміністративним позовом у даній справі задовольнити.

Щодо форми судового провадження

Вирішуючи питання про те, за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа, як це передбачено п. 4 ч. 9 ст. 171 КАС України, суд бере до уваги, що відповідно до ч. 1 ст. 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

За змістом ч. 2 ст. 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Згідно з ч. 3 ст. 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

При цьому у ч. 4 ст. 257 КАС України визначено, що за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 4 ст. 12 КАС України виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років"; 6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.

За змістом п. 6 ч. 6 ст. 12 КАС України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є, зокрема, справи щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Пунктом 24 ч. 1 ст. 4 КАС України передбачено, що розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб - це розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

Згідно з ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» від 02.12.2021 № 1928-IX з 1 січня 2022 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб на рівні 2 481,00 грн, отже для заяв, які надійшли у 2022 році, в контексті п. 6 ч. 6 ст. 12 КАС України справами незначної складності є справи щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що не перевищує 248 100,00 грн.

Згідно з ч. 2 ст. 12 КАС України спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

З огляду на те, що дана справа підпадає під критерії, визначені у п. 6 ч. 6 ст. 12 КАС України, а також те, що дана справа не підпадає під категорії, визначені у ч. 4 ст. 12, ч. 4 ст. 257 КАС України і те, що клопотання сторін про розгляду такої справи в порядку загального провадження відсутні, суд вважає, що дана справа може бути розглянута в порядку спрощеного позовного провадження (ч. 1 ст. 260 КАС України).

Разом з тим, ч. 5 ст. 262 КАС України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

З огляду на зазначене, предмет спору та характер спірних правовідносин, суд вважає, що відповідна справа підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (у письмовому провадженні).

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 12, 19, 25, 26, 121, 160, 161, 168-171, 248, 256, 257, 260, 261 КАС України, суд

У Х В А Л И В:

Поновити ОСОБА_1 пропущений строк на звернення до суду з адміністративним позовом.

Прийняти до розгляду позовну заяву та відкрити спрощене позовне провадження за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Київської митниці Державної митної служби України про скасування постанови про порушення митних правил,

Позивачу направити копію ухвали про відкриття провадження у справі.

Відповідачу направити копію ухвали про відкриття провадження у справі, копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів (ст. 174 КАС України).

Визначити відповідачу строк на подання відзиву на позов у порядку, передбаченому ст. 162 КАС України, - 15 днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі (ч. 1 ст. 261 КАС України).

Копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду (ч. 3 ст. 162 КАС України).

Позивач має право подати до суду відповідь на відзив у порядку, передбаченому ст. 163 КАС України, протягом 15 днів з дня отримання відзиву відповідача на позов (ч. 2 ст. 261 КАС України).

Відповідач має право подати до суду заперечення, в яких викласти свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення, в порядку, передбаченому ст. 164 КАС України, протягом 15 днів з дня отримання відповіді на відзив (ч. 2 ст. 261 КАС України).

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення) є їхнім правом. У разі ненадання учасником провадження заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Суд розглядатиме дану справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами (у письмовому провадженні), за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Інформацію щодо розгляду справи сторони можуть отримати на веб-сайті Солом`янського районного суду міста Києва за посиланням: https://sl.ki.court.gov.ua/sud2609/.

Суддя Л. Л. Зуєвич