Справа № 380/25297/21
Суддя: Желік Олександра Мирославівна
Дата ухвалення: 2022-06-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 червня 2022 року справа №380/25297/21

м.Львів

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого-судді О.Желік,

за участю секретаря судового засідання Ю.Роздіна,

представника відповідача (позивача за зустрічним позовом) Медвідь А.Б.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за первісним позовом Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області до ТзОВ «ЦЦЦ Україна» «ССС» про стягнення витрат, пов`язаних із відбором зразків нехарчової продукції та проведення їх експертизи (випробування) та за зустрічним позовом ТзОВ «ЦЦЦ Україна» «ССС» до Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області про визнання протиправним дій, визнання протиправними та скасування рішення Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області,-

встановив:

На розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява за первісним позовом Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області до ТзОВ «ЦЦЦ Україна» «ССС» про стягнення витрат, пов`язаних із відбором зразків нехарчової продукції та проведення їх експертизи (випробування), в якій позивач просить суд стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «ЦЦЦ Україна» на користь Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області 8431 грн. 75 коп. витрат, пов`язаних із відбором зразків нехарчової продукції та проведення їх експертизи (випробування).

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що посадовою особою Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області для проведення експертизи (випробування) продукції прийнято рішення про відбір зразків продукції № 19, згідно з яким у магазині «ССС» (Товариства з обмеженою відповідальністю «ЦЦЦ Україна» (надалі - ТзОВ «ЦЦЦ Україна»), який знаходиться за адресою: Волинська область, м.Луцьк, вул. Сухомлинського, 1 (ТРЦ «ПортСіті»), було здійснено відбір зразків продукції, який оформлено актом відбору зразків продукції № 19/05.02-16 від 08.10.2021. Відібраний зразок продукції 08.10.2021 позивачем направлений до ДП «Івано-Франківський науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації», здійснена оплата доставки та вартості послуг з дослідження нехарчової продукції. Загальний розмір витрат позивача становить 8431,75 грн. За результатами випробувань ДП «Укрметртестстандарт» встановлено, що відібраний зразок продукції не відповідає вимогам пунктів 5, 9 Технічного регламенту, а саме: перевірений зразок напівчеревиків не відповідає вимогам нормативних документів (технічному регламенту) по відсутності маркування. 04.11.2021 позивачем вручено відповідачу лист № 05.02-10/1684 про результати випробувань ДП «Укрметртестстандарт» (з наданням протоколу випробувань від 13.10.2021 року № 2586), а також лист № 05.02-10/1685 про відшкодування відповідачем коштів за проведені випробування у сумі 8431,75 грн.

Вищенаведені витрати відповідачем відшкодовані не були, що стало підставою для звернення позивача з відповідною позовною заявою до суду.

Ухвалою від 28.12.2021 суд відкрив спрощене позовне провадження в адміністративній справі без повідомлення (виклику) сторін.

Від товариства з обмеженою відповідальністю «ЦЦЦ Україна» «ССС» на адресу суду надійшов зустрічний адміністративний позов (вх. № 13374 від 11.02.2022), в якому просить:

- визнати протиправними дії Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області з відбору зразків продукції та призначення і проведення експертизи (випробування) відібраних зразків продукції під час проведення планової виїзної перевірки характеристик продукції (взуття) у магазині ТОВ «ЦЦЦ Україна».

- визнати протиправними та скасувати рішення Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області про відбір зразків продукції від 08 жовтня 2021 року № 19 та рішення Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області про призначення експертизи (випробування) від 08 жовтня 2021 року № 19.

В обґрунтування позову зазначив, що висновки зазначені у Акті перевірки, не відповідають дійсності та є помилковими. Вказав, що у зв`язку з можливістю пошкодження або втрати вказаних ярликів з піктограмами у процесі допродажного примірювання покупцями взуття у торговельному залі Магазину, ТзОВ «ЦЦЦ Україна», відповідно до ч. 2 статті 15 Закону України «Про захист прав споживачів», дублює інформацію стосовно матеріалів, що використовуються для виготовлення основних складових взуття у формі відповідних піктограм або текстових позначень конкретних матеріалів, та додатково наносить її на кожну коробку у якій розміщується будь-яка пара взуття, що перебуває у торговельному залі магазину. Стверджує, що у випадку виявлення відсутності (втрати у зв`язку з примірюванням покупцями) ярликів з піктограмами щодо основних складових взуття, на півпарі продукції (як це вказано у Акті перевірки характеристик продукції від 04 листопада 2021 року № 054/05.02-135), але наявності такої інформації на коробці у якій знаходиться взуття, такі порушення, відповідно до ст. 29 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» повинні кваліфікуватися виключно як «формальна невідповідність». Звернув увагу, що у Рішенні ГУ Держпродспоживслужби у Волинській області про відбір зразків продукції від 08 жовтня 2021 року № 19 взагалі не вказується що саме невідповідність маркування взуття стала підставою для його відбору працівниками ГУ Держпродспоживслужби в Волинській області. Серед іншого вказав, що шість пар напівчеревиків, модель: 417403/01-03; штриховий код: 571, які перебували не в «Магазині № 4 ТОВ «ЦЦЦ Україна», а на «Складі №4» (та не підлягали продажу, а готувалися до майбутньої реалізації (прикріплення протикрадіжних датчиків, етикеток, маркування, додавання вкладок, тощо)), не могли бути відібраними як зразки для проведення експертизи (випробування) стосовно наявності на них маркування відповідно до Технічного регламенту № 358 від 06.03.2019. Тому, на думку позивача за зустрічним позовом, дії ГУ Держпродспоживслужби у Волинській області щодо відбору вказаних зразків взуття є грубим порушенням належних умов відбору зразків продукції для проведення експертизи (випробування), а відомості вказані у Акті відбору зразків продукції № 19/05.02-16 є не достовірними.

Також просив стягнути на користь ТзОВ «ЦЦЦ Україна» витрати на правову допомогу.

Ухвалою суду від 16.02.2022 зустрічний позов ТзОВ ЦЦЦ Україна ССС у даній справі прийнято до розгляду та продовжено розгляд справи у загальному позовному провадженні.

Від відповідача за зустрічним позовом, на адресу суду надійшов відзив на зустрічну позовну заяву (вх. № 21311 від 18.03.2022), у якому проти зустрічних позовних вимог ТзОВ «ЦЦЦ Україна» заперечив. Вказав, що ТзОВ «ЦЦЦ Україна» при реалізації продукції, а саме: напівчеревиків, модель: 417403/01-03; імпортер: ТзОВ «ЦЦЦ Україна», виробник не встановлений; країна походження: Китай, штриховий код: 571, здійснено порушення вимог законодавства у сфері реалізації нехарчових товарів, а дії посадових осіб Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області, а також оскаржувані ТзОВ «ЦЦЦ Україна» дії та рішення є обґрунтованими. Просив у задоволенні зустрічного позову відмовити.

У судовому засіданні, яке відбулося 03.05.2022, представником позивача за зустрічним позовом подано відповідь на відзив відповідача за зустрічним позовом. В обґрунтування такої навів доводи, аналогічні тим, які викладені в позовній заяві. Просив зустрічний позов задовольнити.

На адресу суду від Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області надійшло заперечення на зустрічний адміністративний позов (вх. № 33144 від 10.05.2022). Просив у задоволенні зустрічного адміністративного позову відмовити повністю.

Ухвалою суду від 03.05.2022 постановленою без виходу до нарадчої кімнати, закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

У судове засідання представник Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області не прибув, про час і дату судового засідання повідомлений належним чином. Разом з тим, подав заяву № 30090 від 27.04.2022, у якій просив розгляд справи провести без участі представника Головного управління.

Представник ТзОВ «ЦЦЦ Україна» у судовому засіданні проти позовних вимог Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області заперечив. Зустрічний позов підтримав, просив його задовольнити.

Суд заслухав пояснення представника відповідача (позивача за зустрічним позовом), дослідив матеріали справи, всебічно і повно з`ясував усі фактичні обставини, об`єктивно оцінив докази, які мають юридичне значення для вирішення спору по суті та встановив таке.

Товариство з обмеженою відповідальністю «ЦЦЦ України» внесене до Єдиного державного реєстру підприємств та організацій і присвоєний ідентифікаційний код в , що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. Основним видом діяльності товариства є роздрібна торгівля взуттям і шкіряними виробами в спеціалізованих магазинах (КВЕД 47.72).

08 жовтня 2021 року посадовою особою Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області для проведення експертизи (випробування) продукції прийнято рішення про відбір зразків продукції № 19, згідно з яким у магазині «ССС» Товариства з обмеженою відповідальністю «ЦЦЦ Україна», який знаходиться за адресою Волинська область, м. Луцьк, вул. Сухомлинського 1 (ТРЦ «ПортСіті») для проведення експертизи (випробування) продукції, було відібрано: напівчеревики, модель: 417403/01-03, (Імпортер ТОВ «ЦЦЦ Україна», виробник не встановлений, країна походження Китай) штриховий код:571 (надалі - відібраний зразок продукції).

08 жовтня 2021 року відібраний зразок продукції направлений до ДП «Івано- Франківський науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації» (надалі - ДП «Івано-Франківськстандартметрологія»).

У листопаді 2021 року ДП «Івано-Франківськстандартметрологія» надано акт здачі-приймання роботи № 12903 від 01.11.2021 року, згідно з яким, вартість послуг з дослідження нехарчової продукції становить 7348 грн. 75 коп.

04 листопада 2021 року до позивача за первісним позовом отримав протокол випробувань № 2586 у якому зазначено, що випробування відібраного зразка здійснювалось відповідно до вимог Технічного регламенту маркування матеріалів, що використовуються для виготовлення основних складових взуття, яке надходить для продажу споживачу, затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України 06 березня 2019 року № 358 (надалі - Технічний регламент).

За результатами випробувань ДП «Укрметртестстандарт» встановлено, що відібраний зразок продукції (напівчеревики, модель:417403/01-03) не відповідає вимогам пунктів 5, 9 Технічного регламенту. У висновку протоколу досліджень № 2586 вказано, що перевірений зразок напівчеревиків не відповідає вимогам нормативних документів (технічному регламенту) по відсутності маркування.

04 листопада 2021 року особисто керівнику магазину № 4 Москович О. М. вручено лист Головного управління № 05.02-10/1684 про результати випробувань ДП «Укрметртестстандарт» (з наданням протоколу випробувань від 13.10.2021 року № 2586), а також лист № 05.02-10/1685 про відшкодування ТзОВ «ЦЦЦ Україна» коштів за проведені випробування у сумі 8431,75 грн.

При вирішенні спору, суд керується таким.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 3 Закону України Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції від 02.12.2010 № 2735-VI (далі Закон № 2735-VI) встановлено, що законодавство України про державний ринковий нагляд і контроль продукції складається з цього Закону, Закону України "Про загальну безпечність нехарчової продукції", інших нормативно-правових актів, що регулюють відносини в цій сфері, у тому числі технічних регламентів.

Відповідно до ч.1, 2 Закону № 2735-VI ринковий нагляд здійснюється органами ринкового нагляду в межах сфер їх відповідальності, які встановлюються Президентом України. Сфери відповідальності органів ринкового нагляду включають види продукції, що є об`єктами технічних регламентів, і можуть включати види продукції, що не є об`єктами технічних регламентів.

Відповідно до ст. 23 Закону № 2735-VI, під час перевірок характеристик продукції проводяться документальні перевірки, у разі необхідності - обстеження зразків продукції, а за наявності підстав вважати, що продукція є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам, - відбір та експертиза (випробування) зразків продукції.

Органи ринкового нагляду проводять планові та позапланові перевірки характеристик продукції.

Планові перевірки характеристик продукції проводяться у розповсюджувачів цієї продукції, а позапланові - у розповсюджувачів та виробників такої продукції.

Під час таких перевірок перевіряються характеристики лише того виду продукції, що є предметом перевірки.

Перевірки характеристик продукції проводяться на підставі наказів органів ринкового нагляду та посвідчень (направлень) на проведення перевірки, що видаються та оформляються відповідно до Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності. У разі одержання інформації про надання на ринку продукції, що становить серйозний ризик, відповідні накази та посвідчення (направлення) видаються і оформляються невідкладно.

Постановою КМУ № 1069 від 28.12.2016 року затверджений перелік видів продукції, щодо яких органи державного ринкового нагляду здійснюють державний ринковий нагляд, у тому числі для Держпродспоживслужби.

Відповідно до пп. 3 п. 8 Положення про ГУ Держпродспоживслужби, затверджене наказом Держпродспоживслужби від 25.02.2016 року № 22, ГУ Держпродспоживслужби відповідно до покладених на нього завдань у сфері здійснення ринкового нагляду, проводить перевірки характеристик продукції.

Таким чином, позивач (відповідач за зустрічним позовом) має повноваження на здійснення ринкового нагляду нехарчової продукції, які повинні реалізовуватися на підставі та у спосіб встановлений законодавством.

Статтею 23 Закону № 2735-VI встановлено, що органи ринкового нагляду щодо реалізації контрольних функцій проводять планові та позапланові перевірки характеристик продукції.

Перевірки характеристик продукції проводяться на підставі наказів органів ринкового нагляду та посвідчень (направлень) на проведення перевірки, що видаються та оформлюються відповідно до закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Перевірка характеристик продукції може бути невиїзною (за місцезнаходженням органу ринкового нагляду) або виїзною. У разі потреби органи ринкового нагляду для перевірки характеристик продукції можуть поєднувати невиїзні та виїзні перевірки.

Частиною 1 ст.1 Закону України № 877-V визначено, що спосіб здійснення державного нагляду (контролю) це процедура здійснення державного нагляду (контролю), визначена законом.

Таким чином, при здійсненні державного нагляду контролю відповідний орган повинен дотримуватися процедури, визначеної законом.

Статтею 16 Закону № 2735-VI визначені права посадових осіб, які здійснюють контроль продукції, які, зокрема, мають право: - проводити у випадках і порядку, визначених цим Законом, перевірки документів та вибіркові обстеження зразків продукції; - вимагати від декларантів надання документів і матеріалів, необхідних для здійснення контролю продукції, перевіряти їх та одержувати копії документів і матеріалів, що свідчать про факти порушення законодавства; - вимагати від декларантів надання у погоджений з ними строк усних чи письмових пояснень з питань, що виникають під час здійснення контролю продукції.

У той же час обов`язками таких посадових осіб відповідно до ст.17 Закону є: - додержуватися вимог цього Закону, Закону України "Про загальну безпечність нехарчової продукції" та виданих відповідно до них нормативно-правових актів; об`єктивно та неупереджено здійснювати ринковий нагляд і контроль продукції у межах повноважень, визначених законами України; - дотримуватися встановлених цим Законом принципів, вимог та порядку здійснення заходів ринкового нагляду; - не перешкоджати праву суб`єктів господарювання на законний захист своїх прав та інтересів.

Основні принципи ринкового нагляду і контролю продукції встановлені ст.5 Закону, якими, зокрема, є: - пропорційність заходів ринкового нагляду, що вживаються органами ринкового нагляду, рівню загрози суспільним інтересам; - об`єктивність, неупередженість та компетентність органів ринкового нагляду і митних органів при здійсненні ринкового нагляду і контролю продукції;- прозорість здійснення ринкового нагляду і контролю продукції, доступність та відкритість інформації у цій сфері; - додержання прав і захист інтересів суб`єктів господарювання, споживачів (користувачів) під час здійснення ринкового нагляду і контролю продукції; - запобігання виникненню конфлікту інтересів при проведенні експертизи (випробування) зразків продукції під час здійснення ринкового нагляду і контролю продукції.

За результатами перевірки характеристик продукції посадова особа, яка здійснює ринковий нагляд, складає акт відповідно до вимог Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Відповідно до ст. 4 Закону України Про загальну безпечність нехарчової продукції, виробники зобов`язані вводити в обіг лише безпечну продукцію.

Серйозний ризик - будь-яка загроза суспільним інтересам, що потребує оперативного втручання державних органів, у тому числі така, наслідки якої не виявляються негайно.

Суспільні інтереси - безпека життя та здоров`я людей, безпечні умови праці, захист прав споживачів (користувачів), захист довкілля (ч. 1 ст. 1 Закону).

Згідно з ч. ч. 1-3 ст. 5 Закону, продукція вважається безпечною, якщо вона відповідає вимогам щодо забезпечення безпечності продукції, встановленим законодавством.

У разі відсутності вимог щодо забезпечення безпечності продукції, визначених частиною першою цієї статті, відповідна продукція вважається безпечною, якщо орган державного ринкового нагляду не доведе, що така продукція є небезпечною.

Доказом безпечності продукції є її відповідність національним стандартам, що гармонізовані з відповідними європейськими стандартами. Перелік таких гармонізованих національних стандартів формується центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері стандартизації. Цей перелік станом на 1 січня щороку оприлюднюється шляхом його опублікування у друкованому засобі масової інформації центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері стандартизації (у разі його відсутності - у друкованому засобі масової інформації, визначеному цим органом) та шляхом розміщення на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері стандартизації.

Частинами 1 та 2 ст. 11 Закону визначено, що державний ринковий нагляд за додержанням виробниками та розповсюджувачами продукції загальної вимоги щодо безпечності продукції забезпечується шляхом здійснення державного ринкового нагляду, а також державного контролю продукції при її ввезенні на митну територію України.

Організація та порядок здійснення державного ринкового нагляду, а також державного контролю продукції під час її ввезення на митну територію України визначаються Законом України Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції та Митним кодексом України.

Відповідно до ч. ч. 1, 3, 4 та 5 ст. 12 Закону, якщо орган державного ринкового нагляду встановив, що продукція може становити ризики за певних умов, він невідкладно приймає рішення про попередження виробником та/або розповсюджувачем споживачів (користувачів) про такі ризики або рішення про вжиття заходів щодо приведення продукції у відповідність із вимогами щодо забезпечення безпечності продукції перед введенням її в обіг на ринку України.

Якщо орган державного ринкового нагляду встановив, що продукція за обґрунтованих припущень може бути небезпечною, він невідкладно приймає рішення про тимчасову заборону введення в обіг такої продукції на ринку, в тому числі постачання цієї продукції, пропонування її для постачання або її демонстрації, на строк, необхідний для проведення відповідної експертизи (випробування).

Якщо орган державного ринкового нагляду встановив, що продукція є небезпечною, він невідкладно: 1) забороняє введення в обіг такої продукції на ринку та вживає заходів щодо забезпечення такої заборони; 2) вживає заходів щодо негайного вилучення її з обігу і попередження споживачів (користувачів) про ризики, які становить ця продукція; 3) спільно з виробниками та розповсюджувачами такої продукції, яка вже була надана на ринку України споживачам (користувачам), вживає заходів щодо відкликання її з обігу та знищення. Відкликання продукції застосовується як винятковий захід, якщо вжиті виробником або розповсюджувачем заходи є недостатніми для запобігання чи уникнення відповідних ризиків, які становить продукція.

Обмежувальні (коригувальні) заходи із забезпечення безпечності продукції, визначені частинами першою - четвертою цієї статті, вживаються органами державного ринкового нагляду пропорційно до рівня загрози відповідної продукції суспільним інтересам. Згідно з ч. ч. 1, 2 та 4 ст. 15 Закону відповідальність за порушення вимог цього Закону встановлюється цим та іншими законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 Закону України Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції № 2735, з метою здійснення ринкового нагляду органи ринкового нагляду в межах сфер їх відповідальності, серед іншого: проводять перевірки характеристик продукції, в тому числі відбирають зразки продукції та забезпечують проведення їх експертизи (випробування); приймають у випадках та порядку, визначених цим Законом, рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, здійснюють контроль стану виконання суб`єктами господарювання цих рішень; вживають у порядку, визначеному цим та іншими законами України, заходів щодо притягнення до відповідальності осіб, винних у вчиненні порушень вимог цього Закону та встановлених вимог.

Статтею 22 Закону № 2735 визначено, що заходами ринкового нагляду є: 1) перевірки характеристик продукції, у тому числі відбір зразків продукції та їх експертиза (випробування); 2) обмежувальні (корегувальні) заходи, що включають: а) обмеження надання продукції на ринку; б) заборону надання продукції на ринку; в) вилучення продукції з обігу; г) відкликання продукції; 3) контроль стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів; 4) попередження органами ринкового нагляду споживачів (користувачів) про виявлену цими органами небезпеку, що становить продукція.

Відповідно до ч. 7 статті 14 Закону України Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" відбір зразків продукції здійснюється посадовою особою органу державного нагляду (контролю) у присутності керівника суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженої ним особи (фізичної особи - підприємця або уповноваженої ним особи) і засвідчується актом відбору зразків продукції.

До початку відбору зразків продукції посадова особа органу державного нагляду (контролю) зобов`язана пред`явити рішення про відбір зразків продукції та роз`яснити суб`єкту господарювання порядок відбору зразків продукції.

Суб`єкт господарювання має право бути присутнім при всіх діях посадової особи органу державного нагляду (контролю) під час відбору зразків продукції і заявляти клопотання з приводу цих дій, про що вноситься запис до акта відбору зразків продукції.

Правила віобору зразків продукції затверджуються Кабінетом Міністрів України. Кількість зразків продукції, що відбираються, має відповідати кількості, зазначеній у рішенні органу державного нагляду (контролю) про відбір зразків продукції.

Контрольні зразки повинні зберігатися в умовах, що забезпечують збереження їх якості та цілісності.

Відібрані зразки продукції повинні бути укомплектовані, упаковані та опломбовані (опечатані).

Умови зберігання і транспортування відібраних зразків продукції не повинні змінювати параметри, за якими буде проводитися експертиза (випробування) цих зразків.

Посадова особа, яка відбирає зразки продукції для експертизи (випробування), забезпечує їх збереження і своєчасність доставки до місця здійснення експертизи (випробування).»

Аналогічні положення закріплено у затвердженому Постановою КМУ від 31 жовтня 2007 р. № 1280 - Порядку відбору зразків продукції для визначення її якісних показників та форми акта відбору зразків продукції» (надалі Порядок № 1280), а саме:

Судом встановлено, що на підставі наказу ГУ Держпродспоживслужби у Волинській області від 06.10.2021 № 1910-адм та направлення на проведення перевірки від 06.10.2021 № 1849 у період з 07.10.2021 по 12.10.2021 року співробітниками позивача (відповідача за зустрічним позовом) було проведено планову (виїзну) перевірку характеристик продукції за адресою: Волинська область м. Луцьк вул. Сухомлинського 1 (ТРЦ «ПортСіті»), де здійснює господарську діяльність ТзОВ «ЦЦЦ Україна».

За наслідками проведеного заходу складено Рішення про відбір зразків продукції від 08 жовтня 2021 року № 19, яким для проведення експертизи (випробування) продукції прийнято рішення про необхідність відбору наведених у таблиці зразків продукції. У вказаній таблиці зазначено напівчеревики, модель 417403/01-03; імпортер: ТзОВ «ЦЦЦ Україна», виробник не встановлений; країна походження: Китай, штриховий код: 571. Також складено рішення про призначення експертизи (випробування) від 08.10.2021 № 19, яким призначено експертизу продукції, зазначеної в п. 1 про відбір зразків продукції: від 08.10.2021 № 19 відповідно до п. 1 додатка № 1 до Договору від 07.05.2021 № 93 на відповідність вимогам Технічного регламенту маркування матеріалів, що використовуються для виготовлення основних складових взуття, яке надходить для продажу споживачу, затвердженого наказом Міністерством економічного розвитку і торгівлі України від 06.03.2019 № 358.

Крім того, складено акт відбору зразків продукції № 19/05.02-16 від 08.10.2021, яким відібрано такі зразки продукції: напівчеревики, модель 417403/01-03; імпортер: ТзОВ «ЦЦЦ Україна», виробник не встановлений; країна походження: Китай, штриховий код: 571. Вказану продукцію відібрано в кількості 7 (шт.), з яких за 1 здійснено оплату суб`єкту господарювання на загальну суму 999,00 грн, а 6 (шт.) зразків продукції опломбовані та залишені на місці торгівлі у суб`єкта господарювання, як арбітражні. Додатково вказано, що продукція, зазначена в п. 1 цього акту відбору зразків продукції направляється для проведення експертизи (випробувань) відповідно до пункту 1 додатка № 1 до Договору від 07.05.2021 № 93 на відповідність вимогам Технічного регламенту маркування матеріалів, що використовуються для виготовлення основних складових взуття, яке надходить для продажу споживачу, затвердженого наказом Міністерством економічного розвитку і торгівлі України від 06.03.2019 № 358.

Як вказує ТзОВ «ЦЦЦ Україна», у Рішенні ГУ Держпродспоживслужби у Волинській області про відбір зразків продукції від 08 жовтня 2021 року № 19 взагалі не вказується що саме невідповідність маркування взуття стала підставою для його відбору працівниками ГУ Держпродспоживслужби в Волинській області.

Таким чином, суд погоджується з такими доводами ТзОВ «ЦЦЦ Україна» та зазначає, що чинне законодавство передбачає наявність мотивів як обов`язкової складової ухвалених за результатами перевірки рішень. Наведення мотивів ухваленого рішення є об`єктивною та формальною гарантією дотримання прав та законних інтересів суб`єктів господарської діяльності під час здійснення суб`єктами владних повноважень заходів державного нагляду. Вмотивоване рішення демонструє особі, що вона була почута, дає стороні можливість апелювати проти нього. Лише за умови прийняття обґрунтованого рішення може забезпечуватися належний публічний та, зокрема, судовий контроль за адміністративними актами суб`єкта владних повноважень. Відсутність мотивів у такому рішенні, яке оскаржується, є законодавчо визначеною підставою для його оскарження та наступного скасування.

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 27 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», п. 2 Порядку відбору зразків продукції для визначення їх якісних показників, затвердженого постановою КМУ від 31.10.2007 року № 1280, від керівника органу державного нагляду (контролю) або його заступника вимагається ухвалення саме вмотивованого рішення про відбір зразків продукції.

Також суд приймає доводи позивача за зустрічним позовом про те, що Головним управлінням Держпродспоживслужби у Волинській області не зазначено кількості продукції, зразки якої відібрано для подальшої перевірки, з огляду на те, що предметом такої перевірки є взуття, одиницею вимірювання якого є пара, а не штука.

Суд також зазначає, що рішення про відбір зразків продукції від 08.10.2021 № 19 містить лише зазначення «продукція, яка перевіряється, не відповідає встановленим вимогам».

Наведене мотивування необхідності відбору зразків продукції є стандартизованим зразком службового документа та характеризується максимальним ступенем загальності та неконкретності та дослівно повторює формулювання, викладене у формі рішення про відбір зразків продукції, яка затверджена наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 06.03.2019 № 358. Таке твердження для цілей визначення підстав для відбору зразків продукції є неконкретним та суперечливим, оскільки має невизначений альтернативний характер та просто повторює перелік всіх можливих підстав для відбору зразків продукції, що встановлений пп. «б» п. 2 ч. 2 ст. 27 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції».

Зазначене перелічення всіх можливих підстав не дозволяє суду встановити дійсні підстави, з яких виходили співробітники відповідача під час ухвалення спірного рішення, а також встановити дійсні мотиви його прийняття. Колегія суддів наголошує, що рішення про відбір зразків продукції не містить жодних безумовних тверджень щодо проміжних результатів перевірки, не зазначені будь-які мінімальні конкретні обставини, що б давали підстави вважати, що продукція дійсно є небезпечною, становить якийсь ризик чи не відповідає встановленим вимогам.

Крім того, при вивченні матеріалів справи, судом встановлено, що наведене рішення про відбір зразків продукції № 19 від 08.10.2021 р. має підпис заступника начальника ГУ Держпродспоживслужби у Волинській області Кожевнікова Г. Г.. Як зазначає ТзОВ «ЦЦЦ Україна», це рішення було прийняте саме на початку перевірки безпосередньо посадовою особою, які і проводили перевірку, а саме головними спеціалістами управління захисту споживачів ГУ Держпродспоживслужби у Волинській області Гайворонською І. М.

Фактично, вказана посадова особа перебрала на себе повноваження заступника керівника органу державного ринкового нагляду та самостійно заповнила наявний у неї заздалегідь виготовлений бланк рішення за підписом заступника керівника, після чого копія рішення була передана позивачу за зустрічним позовом.

Відповідно до п. 5 Порядку відбору зразків продукції для визначення їх якісних показників, затвердженого постановою КМУ від 31.10.2007 року № 1280, відібрані зразки продукції мають бути укомплектовані, упаковані та опломбовані (опечатані) посадовою особою органу державного нагляду (контролю) і зберігатися та транспортуватися в умовах, що забезпечують незмінність параметрів, за якими буде проводитися експертиза (випробування) таких зразків.

Колегією суддів встановлено, що в присутності директора магазину позивача за зустрічним позовом було проведено пакування відібраних зразків та їх опломбування, проте в Акті відбору зразків продукції № 19/05.02-16 від 08.10.2021 не вказані номер пломб, якими були опломбовані упаковані зразки продукції.

Враховуючи наведені обставини суддів доходить висновку, що вимоги зустрічного позову є обґрунтованими, а тому підлягають задоволенню. Відтак вимоги первісного позову є взаємовиключними із вимогами ТзОВ «ЦЦЦ Україна», а тому задоволенню не підлягають.

Згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 9 грудня 1994 року, серія A, № 303-A, п. 29).

Щодо стягнення з Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 15500,00 грн суд зазначає таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема, на професійну правничу допомогу (п. 1 ч. 3 ст. 132 КАС України).

Статтею 134 КАС України визначено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Аналіз наведених положень законодавства дає підстави для висновку про те, що документально підтверджені судові витрати на правничу допомогу адвоката підлягають компенсації стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень та на користь якої ухвалене рішення, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.

При визначенні суми компенсації витрат, понесених на правничу допомогу, суд досліджує на підставі належних та допустимих доказів обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категоріям складності справи, витраченого адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціни позову та (або) значенню справи.

Судом встановлено, що професійна правнича допомога позивачу надавалася адвокатами Медведем Андрієм Богдановичем і Співаком Володимиром Романовичем на підставі договорів про надання правової допомоги № 20/01/16 від 20.01.2016 та № 15/06/16 від 15.06.2016 відповідно.

Відповідно до положень вказаних договорів факт надання правової допомоги, а також її вартість, засвідчується Актом про надання правничої допомоги, який підписується сторонами. Акт про надання правової вважається підписаним клієнтом, якщо протягом 5 днів з моменту його отримання Клієнтом, останній не надав Адвокату письмові аргументовані заперечення на акт.

Згідно з актами виконаних робіт від 01.02.2022, від 03.05.2022, від 06.06.2022 виконавцем в інтересах клієнта в повному обсязі надано послуги з надання правової допомоги на загальну суму 15500,00 грн.

Відповідно до актів від 01.02.2022, від 03.05.2022, від 06.06.2022 про надання правової допомоги за договором № 15/06/16 від 15.06.2016 вартість наданих послуг становить 15500,00 грн, а саме: опрацювання отриманої клієнтом позовної заяви з додатками у справі № 380/25297/21 за позовом Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області до ТзОВ «ЦЦЦ Україна»; розробка правової позиції для захисту інтересів клієнта включно з опрацюванням судової практики з аналогічних справ; підготовка зустрічного адміністративного позову клієнта та підготовка пакету документів до нього 8 год; опрацювання отриманого клієнтом відзиву на зустрічний позов; підготовка відповіді на відзив на зустрічний позов; надання консультації щодо представництва інтересів клієнта у судовому засіданні 03.05.2022 5,5 год; підготовка заяви клієнта про розрахунок вартості наданих правничих послуг; надання консультації щодо представництва інтересів клієнта у судовому засіданні 06.06.2022 2 год.

Розрахунок здійснено відповідно до розміру погодинної ставки за надані послуги, шо становить 1000,00 грн за 1 годину.

Щодо наведених в актах від 01.02.2022, від 03.05.2022, від 06.06.2022 таких видів послуг як ознайомлення з матеріалами, наданими клієнтами, розробка правової позиції для захисту інтересів клієнта включно з опрацюванням судової практики з аналогічних справ, надання консультації щодо представництва інтересів клієнта у судовому засіданні, що такі включаються до витрат, пов`язаних із підготовкою та складанням позовної заяви та охоплюються останніми.

При визначенні суми відшкодування судових витрат, суд повинен керуватися критерієм реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерієм розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та суті виконаних послуг.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного суду від 19.09.2019 у справі № 826/8890/18.

Ураховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що зазначений гонорар не є співмірним з обсягом проведеної роботи і вважає за можливе стягнути з відповідача за рахунок бюджетних асигнувань на користь позивача витрати на правову допомогу у сумі 6000,00 грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії) та пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).

Ураховуючи те, що відповідачем за зустрічним позовом не дотримано зазначених критеріїв за наявних правовідносин, такі дії не можуть вважатись правомірними.

Відповідно до ч. 2 ст. 73 КАС України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно з ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Оцінивши докази, які є у справі за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд дійшов висновку про задоволення позову.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи зазначене, сума сплаченого судового збору у розмірі 2481,00 грн підлягає стягненню на користь ТзОВ «ЦЦЦ України» за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст. ст. 72-77, 90, 139, 243-246, 255, 293, 295 КАС України, суд -

вирішив:

В задоволенні первісного позову Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області до ТзОВ «ЦЦЦ Україна» «ССС» про стягнення витрат, пов`язаних із відбором зразків нехарчової продукції та проведення їх експертизи (випробування) відмовити.

Зустрічний позов ТзОВ «ЦЦЦ Україна» «ССС» до Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області про визнання протиправним дій, визнання протиправними та скасування рішення Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області задоволити.

Визнати протиправними дії Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області з відбору зразків продукції та призначення і проведення експертизи (випробування) відібраних зразків продукції під час проведення планової виїзної перевірки характеристик продукції (взуття) у магазині ТОВ «ЦЦЦ Україна» ().

Визнати протиправними та скасувати рішення Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області про відбір зразків продукції від 08 жовтня 2021 року № 19 та рішення Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області про призначення експертизи (випробування) від 08 жовтня 2021 року № 19.

Стягнути з Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь ТзОВ «ЦЦЦ Україна» «ССС» судовий збір в сумі 2481 (дві тисячі чотириста вісімдесят одна) грн. 00 коп.

Стягнути з Головного управління Держпродспоживслужби у Волинській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь ТзОВ «ЦЦЦ Україна» «ССС» витрат на професійну правничу допомогу 6000 (шість тисяч) грн. 00 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції, з урахуванням вимог підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" КАС України. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Желік О.М