Справа № 753/7675/19
Суддя: Горяйнов Андрій Миколайович
Дата ухвалення: 2022-06-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 753/7675/19
УХВАЛА

16 червня 2022 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Горяйнова А.М.,

суддів - Файдюка В.В. та Черпіцької Л.Т.,

за участю секретаря - Ворони Д.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві апеляційну скаргу Інспектора взводу № 2 роти № 3 батальйону Управління патрульної поліції в Чернігівській області Департаменту патрульної поліції Цибульки Андрія Володимировича на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 20 вересня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Інспектора взводу № 2 роти № 3 батальйону Управління патрульної поліції в Чернігівській області Департаменту патрульної поліції Цибульки Андрія Володимировича про скасування постанови,

ВСТАНОВИЛА:

У квітні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом, у якому просив скасувати постанову інспектора взводу № 2 роти № 3 батальйону Управління патрульної поліції в Чернігівській області Департаменту патрульної поліції Цибульки А.В. (далі - поліцейський) від 31 березня 2019 року серії НК № 397880 про накладення стягнення у справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі.

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 20 вересня 2021 року вказаний адміністративний позов було задоволено.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нову постанову про відмову в задоволенні позову. Свої вимоги обґрунтовує тим, що суд першої інстанції неповно встановив неправильно застосував норми матеріального та процесуального права. Скаржник наголошує на тому, що при складенні постанови про накладення стягнення діяв від імені Департаменту патрульної поліції, у зв`язку з чим саме цей орган є належним відповідачем у справі. Також відповідач наголошує на тому, що факт перевищення дозволеної швидкості руху було встановлено за допомогою сертифікованого засобу вимірювальної техніки - лазерного вимірювача швидкості автотранспортних засобів LTI 20/20 TruCAM, серійний номер №ТС001012. Скаржник наголошує на тому, що виключення такого технічного засобу з Державного реєстру засобів вимірюваної техніки забороняє його серійне виробництво та ввезення на територію України партіями, однак не створює перешкод для використання вже наявних пристроїв.

Відзив на апеляційну скаргу поліцейського не надходив, що не перешкоджає апеляційному розгляду справи.

Представник позивача адвокат Стороженко Д.О. звернувся до суду з клопотанням про відкладення розгляду справи на іншу дату у зв`язку з неможливістю прибуття в судове засідання з поважних причин, викликаних воєнним станом.

Вказане клопотання надійшло на адресу електронної пошти Шостого апеляційного адміністративного суду.

Разом з тим положеннями ч. 10 ст. 44 КАС України передбачено, що якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Відповідно до ч. 4 ст. 18 КАС України Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система (далі - ЄСІТС) відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 було затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - Положення).

Згідно з абз.абз. 22-23 пп. 15.5 пп. 15 п. 1 розділу VII «Перехідні положення» КАС України створення та забезпечення функціонування ЄСІТС здійснюються поетапно. Окремі підсистеми (модулі) ЄСІТС починають функціонувати через 30 днів з дня опублікування Вищою радою правосуддя у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля) ЄСІТС. Оголошення про створення та забезпечення функціонування окремої підсистеми (модуля) ЄСІТС має містити посилання на відповідний підпункт підпункту 15 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» цього Кодексу, який передбачає особливості вчинення тих процесуальних (або інших) дій, порядок вчинення яких зазнає змін після початку функціонування такої підсистеми (модуля).

Вища рада правосуддя 04 вересня 2021 року опублікувала оголошення про створення та забезпечення функціонування трьох підсистем (модулів) ЄСІТС: «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистеми відеоконференцзв`язку та одночасно повідомила, що з початком їх функціонування зазнає змін порядок вчинення процесуальних (або інших) дій, особливості вчинення яких передбачені, зокрема, пп.пп. 15.1, 15.5, 15.7, 15.15, 15.17 пп. 15 п. 1 розділу VII «Перехідні положення» КАС України.

Згідно з ч.ч. 7, 8 ст. 44 КАС України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням ЄСІТС, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням ЄСІТС в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до п. 25 Положення процесуальні та інші документи, пов`язані з розглядом справ у суді та розглядом у Вищій раді правосуддя справ про порушення суддею (прокурором) вимог щодо несумісності, дисциплінарного проступку судді, втручання в діяльність судді, можуть подаватися до суду та Вищої ради правосуддя в електронній формі виключно з використанням підсистеми «Електронний суд».

Отже, альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним кваліфікованим електронним підписом учасника справи через Електронний кабінет користувача підсистеми «Електронний суд», що є складовою ЄСІТС.

Клопотання адвоката Стороженка Д.О. про відкладення розгляду справи подане в електронній формі, проте без використання підсистеми «Електронний суд». Як раніше зазначалося, вказаний процесуальний документ надійшов на адресу електронної пошти Шостого апеляційного адміністративного суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КАС України якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

В порушення вимог ч. 10 ст. 44, п. 7 ч. 2 ст. 167 КАС України клопотання адвоката Стороженка Д.О. не скріплене електронним підписом за правилами, визначеними Положенням.

З огляду на те, що перевірка електронного підпису здійснюється за умови дотримання порядку подачі документів з використанням підсистеми «Електронний суд», клопотання необхідно повернути особі, яка його подала як таке, що не підписане.

Водночас колегія суддів враховує, що згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 55 КАС України сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника, крім випадку, встановленого частиною дев`ятою статті 266 цього Кодексу.

Особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника.

Відповідно до ч. 1 ст. 16 КАС України учасники справи мають право користуватися правничою допомогою.

Враховуючи, що ОСОБА_1 під час розгляду цієї справи в судах першої та апеляційної інстанції користується правовою допомогою адвоката Стороженка Д.О., який перебуває за межами території України, колегія суддів вважає необхідним відкласти розгляду справи з метою забезпечення позивача права на професійну правничу допомогу.

З огляду на повідомлені ОСОБА_2 обставини, колегія суддів також вважає необхідним роз`яснити можливість ознайомлення з матеріали справи без прибуття до суду в Електронному кабінеті або шляхом направлення до суду клопотання про ознайомлення зі справою шляхом направлення її матеріалів в електронному вигляду на адресу електронної пошти.

Додатково колегія суддів звертає увагу на те, що учасники справи можуть приймати участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду або ж звернутися до суду з клопотанням про розгляд справи без їхньої участі в порядку письмового провадження, виклавши свої пояснення, доводи та заперечення у письмовій формі.

Справа за адміністративним позовом ОСОБА_1 належить до категорії термінових справ, передбачених ст. 286 КАС України та підлягає розгляду з урахуванням особливостей, передбачених параграфом 2 глави 11 КАС України.

Положеннями ч. 5 ст. 286 КАС України передбачено, що суд апеляційної інстанції розглядає справу з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності у десятиденний строк після закінчення строку апеляційного оскарження з повідомленням учасників справи.

Водночас ч. 2 ст. 309 КАС України передбачена можливість продовження строку розгляду справи у виняткових випадках за клопотанням сторони та з урахуванням особливостей розгляду справи.

Розгляд апеляційної скарги здійснюється в умовах воєнного стану, запровадженого у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, що призводить до неможливості ухвалення рішення у строк, визначений ст. 286 КАС України.

Так, Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Указами Президента України від 14 березня 2022 року № 133/2022, від 18 квітня 2022 року № 259/2022 та від 17 травня 2022 року № 341/2022 строк дії воєнного стану в Україні було продовжено з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб, з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб та з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

Критерії визначення строку розгляду справи, окрім ст.ст. 286, 309 КАС України, визначені також в п. 11 ч. 1 ст. 4 КАС України, відповідно до якого розумний строк - найкоротший строк розгляду і вирішення адміністративної справи, достатній для надання своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту порушених прав, свобод та інтересів у публічно-правових відносинах.

Відповідно до п. 26 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, ухвалення рішення в розумні строки відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод також можна вважати важливим елементом його якості. Проте можливе виникнення суперечностей між швидкістю проведення процесу та іншими чинниками, пов`язаними з якістю, такими як право на справедливий розгляд справи, яке також гарантується ст. 6 Конвенції. Оскільки важливо забезпечувати соціальну гармонію та юридичну визначеність, то попри очевидну необхідність враховувати часовий елемент слід також зважати й на інші чинники. Консультативна рада європейських суддів згадала свій висновок № 6 (2004), у якому підкреслюється, що «якість» правосуддя не можна ототожнювати з простою «продуктивністю». Якісний підхід повинен також брати до уваги здатність судової системи відповідати вимогам, які до неї висуваються, з урахуванням загальних цілей системи, серед яких швидкість процесу є лише одним з елементів.

Враховуючи особливості розгляду справи, пов`язані із введенням воєнного стану в Україні, колегія суддів вважає необхідним продовжити строк розгляду апеляційної скарги на розумний строк, достатній для повного та всебічного з`ясування обставин справи і прийняття законного та обґрунтованого рішення з дотриманням процесуальних прав усіх учасників судового процесу в умовах воєнного стану.

Керуючись ст.ст. 16, 18, 44, 55, 77, 242, 268, 271, 272, 286, 308, 309, 313, 321, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

УХВАИЛА:

Клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Стороженка Дмитра Олександровича про відкладення судового засідання - повернути без розгляду.

Відкласти судове засідання до 07 липня 2022 року 14 год 10 хв.

Продовжити строк розгляду апеляційної скарги Інспектора взводу № 2 роти № 3 батальйону Управління патрульної поліції в Чернігівській області Департаменту патрульної поліції Цибульки Андрія Володимировича на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 20 вересня 2021 року на розумний строк.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та не підлягає касаційному оскарженню.

Головуючий суддя А.М. Горяйнов

Судді В.В. Файдюк

Л.Т. Черпіцька