Справа № 751/8078/20
Суддя: Вівдиченко Тетяна Романівна
Дата ухвалення: 2022-06-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 751/8078/20 Головуючий у 1 інстанції: Яременко І.В.
Суддя-доповідач: Вівдиченко Т.Р.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 червня 2022 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача Вівдиченко Т.Р.

Суддів Костюк Л.О.

Кузьмишиної О.М.

За участю секретаря Головченко В.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, згідно статті 229 КАС України, адміністративну справу за апеляційною скаргою Державної екологічної інспекції в Чернігівській області на рішення Новозаводського районного суду міста Чернігова від 02 грудня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної екологічної інспекції в Чернігівській області, треті особи: Старший державний інспектор з охорони навколишнього природного середовища Чернігівської області Бистревська Ольга Вікторівна, Державний інспектор з охорони навколишнього середовища Чернігівської області Зубок Віктор Григорович про скасування постанов, -

В С Т А Н О В И Л А:

Позивач - ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Державної екологічної інспекції в Чернігівській області, треті особи: Старший державний інспектор з охорони навколишнього природного середовища Чернігівської області Бистревська Ольга Вікторівна, Державний інспектор з охорони навколишнього середовища Чернігівської області Зубок Віктор Григорович, в якому просив:

- визнати протиправною та скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення № 190/08 від 12.11.2020 року винесену старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Чернігівської області Бистревською Ольгою Вікторівною у справі про адміністративне правопорушення щодо притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 на підставі протоколу про адміністративне правопорушення № 001009 від 12.11.2020 року.

- визнати протиправною та скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення № 189/08 від 12.11.2020 року винесену старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Чернігівської області Зубком Віктором Григоровичем у справі про адміністративне правопорушення щодо притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 на підставі протоколу про адміністративне правопорушення № 001013 від 12.11.2020 року.

Рішенням Новозаводського районного суду міста Чернігова від 02 грудня 2021 року адміністративний позов задоволено.

Скасовано постанову про накладення адміністративного стягнення № 190/08 від 12.11.2020, винесену старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Чернігівської області Бистревською Ольгою Вікторівною у справі про адміністративне правопорушення щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 83 КУпАП, провадження у справі закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Скасовано постанову про накладення адміністративного стягнення № 189/08 від 12.11.2020, винесену державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Чернігівської області Зубком Віктором Григоровичем у справі про адміністративне правопорушення щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 82 КУпАП, провадження у справі закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Державної екологічної інспекції у Чернігівській області, на користь ОСОБА_1 понесені витрати на правову допомогу у розмірі 18200 грн 00 коп (вісімнадцять тисяч двісті гривень), витрати на сплату судового збору у розмірі 840 грн 80 коп (вісімсот сорок гривень вісімдесят копійок) та витрати на проведення експертизи у розмірі 6006 грн 35 коп (шість тисяч шість гривень тридцять п`ять копійок), а всього 25047 грн 15 коп (двадцять п`ять тисяч сорок сім гривень п`ятнадцять копійок).

Не погодившись з рішенням суду, відповідач - Державна екологічна інспекція в Чернігівській області звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить суд скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким відмовити у позові, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права.

13 червня 2022 року до Шостого апеляційного адміністративного суду від позивача - ОСОБА_1 надійшов відзив на апеляційну скаргу, яким підтримує позицію суду першої інстанції.

15 червня 2022 року до суду апеляційної інстанції через систему «Електронний суд» від Державної екологічної інспекції в Чернігівській області надійшла заява про розгляд справи без участі відповідача.

Сторони, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилися.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно ч. 2 ст. 313 КАС України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Враховуючи, що особиста участь сторін в судовому засіданні не обов`язкова, колегія суддів визнала можливим проводити розгляд справи за відсутності сторін.

Ухвалою суду від 15 червня 2022 року, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, продовжено строк розгляду справи на 15 (п`ятнадцять) днів.

Заслухавши у відкритому судовому засіданні суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, на підставі неодноразового колективного звернення мешканців 3-го провулку Кривоноса, 1, м. Чернігова 02.11.2020 Державною екологічною інспекцією у Чернігівській області (далі Інспекція) видано наказ № 621, згідно якого, наказано в термін з 02-12.11.2020 провести позапланову перевірку фактів, вказаних у колективному зверненні з приводу порушень вимог природоохоронного законодавства ТОВ «Ливарний завод «Символ», а також, складено відповідне направлення № 621.

За результатами позапланової перевірки складено Акт № 104/08 від 10-12.11.2020, згідно якого, встановлені факти порушень ТОВ «Ливарний завод «Символ» ст.ст. 17, 35-1 Закону України «Про відходи», а також, ст. 52 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» та ст. ст. 125, 126 Земельного кодексу України.

На підставі даного Акту, 12.11.2020 старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Чернігівської області Бистревською О.В. було складено протокол № 001009 про адміністративне правопорушення, яким встановлено, що 12.11.2020 о 14 год 00 хв, директор ТОВ «Ливарний завод «Символ» ОСОБА_1 допустив порушення правил застосування, зберігання, знешкодження та ліквідації паливно-мастильних матеріалів, не здійснюється контроль за операціями поводження з відходами, порушення правил первинного обліку відходів, неподання звітності щодо утворення, використання та видалення відходів, що є порушенням ст. 17, 35-1 Закону України «Про відходи», а також ст. 52 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» та здійснив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 83 КУпАП та ст. 82-1 КУпАП. Внаслідок даного правопорушення шкода не заподіяна.

В той же день, 12.11.2020 старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Чернігівської області Бистревською О.В. за результатами розгляду протоколу від 12.11.2020 № 001009 винесено постанову № 190/08, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 83 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 170,00 грн.

Крім того, на підставі вищевказаного Акту, 12.11.2020 державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Чернігівської області Зубком В.Г. було складено протокол № 001013 про адміністративне правопорушення, яким встановлено, що 12.11.2020 о 14 год 00 хв, директор ТОВ «Ливарний завод «Символ» ОСОБА_1 допустив порушення вимог щодо поводження з відходами під час їх збирання, перевезення, зберігання, оброблення, утилізації, знешкодження, видалення або захоронення, а саме, допустив розміщення відходів у невстановлених для цього місцях, що є порушенням ст.. 17 Закону України «Про відходи» та здійснив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 82 КУпАП. Внаслідок даного правопорушення шкода не заподіяна.

В той же день, 12.11.2020 державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Чернігівської області Зубком В.Г. за результатами розгляду протоколу від 12.11.2020 № 001013 винесено постанову № 189/08, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 82 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 850 грн.

Не погоджуючись із постановами про накладення штрафів, позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Положеннями статті 245 КУпАП передбачено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Правові, організаційні та економічні засади діяльності, пов`язаної із запобіганням або зменшенням обсягів утворення відходів, їх збиранням, перевезенням, зберіганням, сортуванням, обробленням, утилізацією та видаленням, знешкодженням та захороненням, а також з відверненням негативного впливу відходів на навколишнє природне середовище та здоров`я людини на території України визначає Закон України «Про відходи» від 05.03.1998 № 187/98-ВР.

Статтею 17 Закону України «Про відходи» визначено обов`язки суб`єктів господарської діяльності у сфері поводження з відходами.

Вищевказаною статтею передбачено, що суб`єкти господарської діяльності у сфері поводження з відходами зобов`язані, зокрема: на основі матеріально-сировинних балансів виробництва виявляти і вести первинний поточний облік кількості, типу і складу відходів, що утворюються, збираються, перевозяться, зберігаються, обробляються, утилізуються, знешкоджуються та видаляються, і подавати щодо них статистичну звітність у встановленому порядку; забезпечувати повне збирання, належне зберігання та недопущення знищення і псування відходів, для утилізації яких в Україні існує відповідна технологія, що відповідає вимогам екологічної безпеки; не допускати зберігання та видалення відходів у несанкціонованих місцях чи об`єктах; здійснювати контроль за станом місць чи об`єктів розміщення власних відходів.

Положеннями ч. 1 ст. 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до статті 82 КУпАП, порушення вимог щодо поводження з відходами під час їх збирання, перевезення, зберігання, оброблення, утилізації, знешкодження, видалення або захоронення - тягне за собою накладення штрафу на громадян від двадцяти до вісімдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб, громадян - суб`єктів підприємницької діяльності - від п`ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Статтею 82-1 КУпАП визначено, що порушення правил ведення первинного обліку та здійснення контролю за операціями поводження з відходами або неподання чи подання звітності щодо утворення, використання, знешкодження та видалення відходів з порушенням встановлених строків, а так само порядку подання такої звітності - тягне за собою накладення штрафу на посадових осіб від трьох до п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

В силу вимог статті 83 КУпАП, порушення правил застосування, зберігання, транспортування, знешкодження, ліквідації та захоронення пестицидів і агрохімікатів, токсичних хімічних речовин та інших препаратів - тягне за собою накладення штрафу на громадян від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від семи до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП, обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події адміністративного правопорушення.

Колегія суддів зазначає, що наявність події адміністративного правопорушення доводиться шляхом надання доказів.

За приписами статті 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису.

Згідно вимог статті 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справ про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

В силу ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Враховуючи вищезазначене, висновки про наявність чи відсутність в діях особи адміністративного правопорушення повинні ґрунтуватися на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин справи та наданих доказів.

Як вбачається з матеріалів справи, старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Чернігівської області Бистревською О.В. за результатами розгляду протоколу від 12.11.2020 № 001009 винесено постанову від 12 листопада 2020 року № 190/08, якою позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 83 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 170,00 грн.

Також, державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Чернігівської області Зубком В.Г. за результатами розгляду протоколу від 12.11.2020 № 001013 винесено постанову від 12 листопада 2020 року № 189/08, якою позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 82 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 850,00 грн.

Згідно статті 248 КУпАП, розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється на засадах рівності перед законом і органом (посадовою особою), який розглядає справу, всіх громадян незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мови та інших обставин.

Відповідно до частини 1 статті 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Згідно статті 278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду у постановах від 31.03.2021 у справі №676/752/17, від 21.03.2019 у справі №489/1004/17, від 30.01.2020 у справі №308/12552/16-а та у справі №482/9/17, від 06.02.2020 у справі №205/7145/16-а зробив наступні висновки: «…закріплюючи процесуальні гарантії прав особи, що притягається до адміністративної відповідальності, у тому числі й на участь у розгляді її справи, положення КУпАП містять й певні застереження, націлені на забезпечення належної реалізації компетентними органами (особами) наданих їм повноважень, зокрема, передбачені щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадку наявності даних, що підтверджують належне повідомлення такої особи про місце і час розгляду справи.

Обов`язок повідомити особу про місце і час розгляду справи не пізніше ніж за три дні до дати розгляду справи про адміністративне правопорушення вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за три дні до дати розгляду справи. Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа».

Повідомлення має на меті забезпечення участі особи у розгляді уповноваженим державним органом справи про адміністративне правопорушення.

Аналогічний висновок викладений у постановах Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду, зокрема, від 18 листопада 2021 року у справі № 185/8460/16-а, від 31 березня 2021 року у справі № 676/752/17, від 17 вересня 2020 року у справі № 685/1153/17.

Матеріали справи свідчать, що оскаржувані постанови прийняті за результатами розгляду протоколів від 12 листопада 2020 року № 001009 та № 001013, які складені за результатами проведення позапланової перевірки фактів, вказаних у колективному зверненні з приводу порушень вимог природоохоронного законодавства ТОВ «Ливарний завод «Символ», оформленої Актом № 104/08 від 10-12.11.2020.

Як наголошує позивач, від був відсутній під час проведення перевірки, а тому йому не було відомо про дату час і місце розгляду справи про адміністративні правопорушення, протоколи та постанови було складено у його відсутності, йому не було роз`яснено права та обов`язки, протоколи не підписував.

На спростування вищевказаних доводів позивача, апелянт стверджує, що позивач особисто брав участь у проведенні перевірки, був ознайомлений із змістом виявлених порушень, підписав без зауважень Акт перевірки №104/08.

З даного приводу, слід зазначити наступне.

Із матеріалів справи вбачається, що судом першої інстанції було допитано в якості свідка ОСОБА_2 , який у судовому засіданні підтвердив, що під час проведення перевірки, складання протоколів та постанов, ОСОБА_1 на роботі не було, оскільки, він знаходився на лікарняному.

Також, ухвалою Новозаводського районного суду міста Чернігова від 03 червня 2021 року було призначено судову почеркознавчу експертизу у даній справі, проведення якої доручено експертам Чернігівського відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

Згідно Висновку судово-почеркознавчої експертизи № 3524-3526/21-24 від 07 жовтня 2021 року, підписи від імені ОСОБА_1 у протоколах про адміністративне правопорушення № 001009 та № 001013 від 12.11.2020 та у постановах про накладення адміністративного стягнення № 190/08 та № 189/08 від 12.11.2020 виконані не ОСОБА_1 , а іншою особою (а.с. 172-181).

Посилання апелянта на підпис в Акті перевірки № 104/08 від 10-12.11.2020, що, як стверджує апелянт, виконаний ОСОБА_1 , як докази обізнаності позивача про розгляд справи, колегія суддів оцінює критично, з огляду на вищезазначені обставини справи.

З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що протоколи про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 не відповідають вимогам чинного законодавства, складені за відсутності позивача, з порушенням права на захист, з позбавленням можливості надавати пояснення та докази по справі.

Таким чином, розгляд справи відбувся за відсутності позивача, якого не було своєчасно сповіщено про розгляд справи, що, в силу приписів частини 1 статті 268 КУпАП, виключало можливість розгляду справи.

Колегія суддів звертає увагу на те, що факт несвоєчасного повідомлення або неповідомлення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення є підставою для визнання постанови у справі про адміністративне правопорушення неправомірною як такої, що винесена з порушенням встановленої процедури.

Аналогічний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 31 березня 2021 року у справі № 676/752/17, від 17 червня 2020 року у справі №712/10440/16-а, 06 лютого 2020 року у справі № 05/7145/16-а, від 21 травня 2020 року у справі №286/4145/15-, від 30 вересня 2019 року у справі №591/2794/17., колегія суддів вважає, що позивача неправомірно та з порушенням процедури притягнуто до адміністративної відповідальності, що є підставою для скасування постанов у справі про адміністративне правопорушення.

Також, в якості доказів на підтвердження вчинення позивачем адміністративних правопорушень, передбачених ст.ст. 82, 82-1, 83 КУпАП, апелянт посилається на висновки Акту перевірки від 10-12.11.2020 року № 104/08.

Разом з тим, колегія суддів враховує, що рішенням Чернігівського окружного адміністративного суду від 11 лютого 2021 року у справі № 620/5787/20, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 21 липня 2021 року, позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Ливарний завод «Символ» до Державної екологічної інспекції у Чернігівській області - задоволено повністю. Визнано протиправним та скасовано Припис Державної екологічної інспекції у Чернігівській області від 13.11.2020 №104/08, складений за результатами позапланової перевірки Товариства з обмеженою відповідальністю «Ливарний завод «Символ» в період з 10.11.2020 по 12.11.2020.

Таким чином, відповідачем не було надано до суду обгрунтованих доказів вчинення позивачем адміністративних правопорушень.

Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду у постанові від 08 липня 2020 року у справі №463/1352/16-а зазначив наступне: «…У силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи».

Отже, згідно принципу презумпції невинуватості, діючого в адміністративному праві, всі сумніви у винуватості особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Таким чином, колегія суддів вважає, що факт вчинення ОСОБА_1 правопорушень, передбачених ст.ст. 82, 82-1, 83 КУпАП є не доведеним.

Європейський суд з прав людини, що у своєму рішенні від 10 лютого 1995 р. у справі "Аллене де Рібермон проти Франції" підкреслив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.

В силу ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Разом з тим, оскаржувані постанови відповідача не відповідає вказаним критеріям процесуального Закону, а тому, правомірно скасовані судом першої інстанції та закрито справи про адміністративні правопорушення.

Решта доводів та заперечень апелянта висновків суду першої інстанції не спростовують.

Згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Аналізуючи обставини справи та норми чинного законодавства, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про обґрунтованість позовних вимог ОСОБА_1 та наявність правових підстав для їх задоволення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2 ст. 77 КАС України).

При цьому, доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Відповідно до ч. 3 ст. 242 КАС України, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

З підстав вищенаведеного, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку та прийняв рішення, з дотриманням норм матеріального і процесуального права, а тому підстав для його скасування не вбачається.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 229, 243, 286, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Державної екологічної інспекції в Чернігівській області залишити без задоволення.

Рішення Новозаводського районного суду міста Чернігова від 02 грудня 2021 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Вівдиченко Т.Р.

Судді Костюк Л.О.

Кузьмишина О.М.