Справа № 480/1291/20
Суддя: І.Г. Шевченко
Дата ухвалення: 2022-05-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
30 травня 2022 р. Справа № 480/1291/20
Сумський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Шевченко І.Г.,
за участю секретаря судового засідання - Мельник О.П.,
представника позивача - Сідліченка В.В.,
представника відповідача-2 - Бєлкіної Н.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу за позовом Спільного українсько-білоруського підприємства "Укртехносинтез" (у формі товариства з обмеженою відповідальністю) до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України, Державної інспекції архітектури та містобудування України про визнання протиправним та скасування наказу, -
В С Т А Н О В И В:
Спільне українсько-білоруське підприємство "Укртехносинтез" (у формі товариства з обмеженою відповідальністю) (далі - позивач, СУБП «Укртехносинтез» у формі ТОВ) звернулося до суду з позовною заявою до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області (далі - відповідач-1, Управління ДАБІ у Сумській області) про визнання протиправним та скасування наказу Управління ДАБІ у Сумській області №11-П від 08.01.2020 про проведення позапланової перевірки.
Наголосив, що відповідачем допущено ряд норм законодавства, а саме: призначення позапланової перевірки без наявності передбачених Законом підстав, прийняття та розгляд безпідставного звернення про проведення позапланової перевірки, порушення відповідачем основних принципів та засад Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», прийняття рішення про проведення позапланової перевірки керуючись зверненням ОСОБА_1 , хоча саме звернення не містить такої вимоги, неналежне оформлення направлення на позапланову перевірку та невірне визначення об`єкту на якому має бути здійснена позапланова перевірка, умисне дублювання повноважень органів державного нагляду (контролю) та здійснення заходів державного нагляду (контролю) різними органами державного нагляду (контролю) з одного й того самого питання.
У зв`язку з цим, позивачем було прийнято рішення, про недопущення представника відповідача до перевірки та про звернення з даним позовом до суду.
Ухвалою суду від 28.02.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 11.03.2020.
Ухвалою суду, занесеною до протоколу судового засідання від 11.03.2020, до участі у розгляді справи було залучено в якості другого відповідача Державну архітектурно-будівельну інспекцію України (далі - відповідач-2, Державна архітектурно-будівельна інспекція України, ДАБІ) та встановлено строк для подання відзиву на позовну заяву (а.с.36), у зв`язку з чим засідання було відкладено на 13.04.2020.
Підготовчі засідання 13.04.2020, 18.05.2020, 05.08.2020 та 25.08.2020 відкладалися та в них оголошувалася перерва до 18.05.2020, 05.08.2020, 25.08.2020, 24.09.2020 відповідно за клопотанням представника відповідачів, у зв`язку з необхідністю витребування додаткових доказів у справі та у зв`язку з відсутністю належним чином оформлених повноважень у представника відповідачів (а.с.48, 66, 71, 75-76).
07.04.2020 представником відповідача-2 подано до суду відзив на позовну заяву, в якому представник просив відмовити у задоволенні вимог, виходячи з того, що відповідно до п.6 ст. 41 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності підставами для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
При цьому, відповідно до п.14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 533, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
Водночас, позивачем не було допущено посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до перевірки, у зв`язку з чим складено акт про недопущення посадових осіб державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва №25.
Щодо посилань позивача на дублювання повноважень, представник відпвоідача-2 у відзиві вказав, що у рамках прийнятого Закону України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно-будівельного контролю та удосконалення містобудівного законодавства, 08.11.2016 затверджено акт спільної комісії з передачі повноважень у сфері державного архітектурно-будівельного контролю від Управління ДАБІ у Сумській області до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради (далі Управління ДАБК СМР). Відповідно до п. 7 ст. 7 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності заходи архітектурно-будівельного контролю на об`єктах з класом наслідків ССЗ здійснює саме Управління ДАБІ у Сумській області.
Представник позивача подав відповідь на вказаний відзив (а.с.52-54), в якому вказав, що фактично відповідач-2 подав у своєму відзиві добірку статей законодавства та витримки з інших нормативно-правових актів, не надавши жодного обґрунтованого заперечення з приводу позовних вимог наведених у позовній заяві, не спростувавши жодного доводу та жодної обставини, на яких наголошує позивач у своєму позові.
Ухвалою суду від 24.09.2020 провадження у справі було зупинено до встановлення правонаступника ДАБІ України, а ухвалою суду від 17.09.2021 - поновлено провадження та продовжено розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання у справі на 28.09.2021 (а.с.115, 126).
Підготовчі засідання 28.09.2021 та 10.11.2021 відкладалися на 10.11.2021 та 07.12.2021 відповідно за клопотанням представника позивача (а.с.134, 151).
Ухвалою суду, занесеною до протоколу судового засідання від 07.12.2021, до участі у розгляді справи було залучено як другого відповідача Державну інспекцію архітектури та містобудування України (далі - відповідач-3, Державна інспекція архітектури та містобудування України, ДІАМ) та встановлено строк для надання відзиву на позовну заяву (а.с.173), у зв`язку з чим засідання було відкладено на 02.02.2022 (а.с.173), яке, у свою чергу, у зв`язку з необхідністю витребування додаткових доказів у позивача було відкладено на 17.02.2022 та призначено ухвалою суду від 15.02.2022 в режимі відеоконференції за участю представника ДІАМ поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів в системі відеоконференц-прийому ЕаsуСоn (а.с.191, 212).
Так, представником ДІАМ було подано до суду відзив на позовну заяву (а.с.183-185), в якому представник вказав, що на час виникнення спірних правовідносин сторін - позивача та ДАБІ, не існувало ДІАМ як юридичної особи публічного права, тому ДІАМ не в праві надавати пояснення щодо дій та управлінський рішень центрального органу державної влади - ДАБІ, правонаступником якого ДІАМ не являється. Окрім того, у випадку задоволення позову чи відмови в його задоволенні у справі №480/1291/20, жодне з таких можливих рішень суду не буде створювати юридичних наслідків для відповідача - Державної інспекції архітектури та містобудування України. Крім того, суд не наділений повноваженнями втручатися у вільний розсуд суб`єкта владних повноважень.
У задоволенні вимог, при цьому, представник ДІАМ просив відмовити.
Представник позивача, у свою чергу, подав відповідь на відзив ДІАМ (а.с.193-195), в якому вкотре підтримав позовні вимоги з підстав, викладених у позові та вказав, що відповідно до чинних норм законодавства та висновків Верховного Суду, ДІАМ уповноважений бути відповідачем у даній справі.
Ухвалою суду від 17.02.2022 було закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с.223-224).
Судове засідання призначено на 30.05.2022 в режимі відеоконференції за участю представника Державної інспекції архітектури та містобудування України поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів в системі відеоконференц-прийому ЕаsуСоn (а.с.231-232).
У судове засідання представники Управління ДАБІ у Сумській області та ДАБІ України не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи, з урахуванням вимог ч.11 ст.126 Кодексу адміністративного судочинства України, були повідомлені належним чином (а.с.228-229).
Відтак, суд вважав можливим здійснювати розгляд справи по суті за відсутності представників Управління ДАБІ у Сумській області та ДАБІ України.
Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав з підстав, викладених у позові та відповідях на відзиви, та просив суд їх задовольнити.
Представник відповідача-2 в судовому засіданні заперечувала проти позовних вимог та просила суд відмовити у їх задоволенні з підстав, викладених у відзиві.
Заслухавши пояснення представників позивача та ДІАМ, дослідивши наявні матеріали справи, заяви по суті справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи та об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.
У судовому засіданні встановлено, що відповідач зареєстрований як юридична особа, видами діяльності якої є: код КВЕД 80.10 Діяльність приватних охоронних служб, 46.69 Оптова торгівля іншими машинами й устаткуванням, 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля, 68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна, 33.12 Ремонт і технічне обслуговування машин і устаткування промислового призначення, 33.20 Установлення та монтаж машин і устаткування (а.с.24-27).
18.09.2017 начальником управління ДАБК СМР Довбня А.М. видано наказ №121-ОД Про проведення позапланової перевірки щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання будівельних робіт з будівництва (монтажу) нових конструкцій на існуючому об`єкті містобудування по вул. Кооперативна, 1 в м. Суми, ТЦ «Універмаг «Київ» (спорудження надбудови з металоконструкцій на терасі зі сторони Покровської площі) (а.с.122).
За результатами вказаної перевірки складено акт № 94/1 від 05.10.2017, в якому зазначено, що позивачем порушено пункт 3 частини 1 статті 34 та частину 1 статті 37 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, а саме: дозвіл на виконання будівельних робіт на проведення вищезазначених робіт не наданий і в єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування, анулювання зазначених документів відсутня інформація щодо реєстрації дозволу на виконання будівельних робіт; проектні матеріали, надані для ознайомлення в останній день перевірки не відповідають державним будівельним нормам, стандартам і правилам. Проектної документації, розробленої у відповідності до ДБН А2.2-3-2014 Склад та зміст проектної документації на будівництво не надано.
На підставі акта перевірки Управлінням ДАБК СМР були винесені припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 05.10.2017, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 05.10.2017, а також постанову про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності №11-333/29.01-20 від 31.10.2017, які позивачем було оскаржено в судовому порядку.
Вказані обставини встановлені судовими рішеннями у справах №818/1531/17 та №818/1716/17, які набрали законної сили та в силу ч.4 ст.78 Кодексу адміністративного судочинства України не підлягають доказуванню.
Так постановою Сумського окружного адміністративного суду від 20.11.2017 у справі №818/1531/17, залишеної без змін постановою Харківського апеляційного адміністративного суду від 17.01.2018, а також постановою Сумського окружного адміністративного суду від 20.12.2017 у справі №818/1716/17, залишеної без змін постановою Харківського апеляційного адміністративного суду від 21.05.2018, зазначені вище приписи та постанова були визнані протиправними та скасовані. Постановами Верховного Суду від 15.07.2021 у справі №818/1531/17 та від 23.02.2022 у справі №818/1716/17 судові рішенні попередніх судів були залишені без змін.
Відтак, враховуючи клас наслідків ТЦ Універмаг "Київ" - ССЗ (V категорія складності) та зважаючи на можливу загрозу життю та здоров`я великої кількості людей, просив вжити невідкладних заходів щодо реагування на самочинні дії СУБП «Укртехносинтез» стосовно забудови за адресою вул.Кооперативна, 1 в м. Суми.
Надаючи правову оцінку відносинам, що в даному випадку склалися між сторонами, суд виходить з наступного.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 №877-V (далі Закон №877-V), відповідно до ч.1 ст. 6 якого, в редакції чинній на час прийняття оскаржуваного наказу, підставами для здійснення позапланових заходів є:
подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням;
виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб`єктом господарювання у документі обов`язкової звітності, крім випадків, коли суб`єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов`язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов`язаний повідомити суб`єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п`яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу;
перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю);
звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.
У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом;
неподання суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів;
доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави;
настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.
Посилаючись на вказані норми, представник позивача стверджує, що перевірка була призначена з порушенням вказаних приписів, оскільки всупереч ч.1 ст. 6 Закону №877-V не було надано погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки, надання якого передбачено у випадку призначення перевірки за зверненням фізичної особи.
Однак, суд відмічає, що частиною 4 статті 2 Закону №877-V (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), та яка визначає виключення зі ст.6 Закону №877-V, прямо передбачено, що заходи контролю здійснюються, в тому числі, органами державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами.
При цьому у частині 5 статті 2 Закону №877-V (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) відмічено, що Зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону.
Таким чином, відповідач під час здійснення державного архітектурно - будівельного контролю повинен керуватись Законом №877-V, з урахуванням особливостей, визначених спеціальним законом у даній сфері, яким є, Закон України Про регулювання містобудування діяльності від 17.02.2011 №3038-VІ (далі Закон України Про регулювання містобудування діяльності), та з обов`язковим дотриманням, зокрема, вимог, передбачених ч.3 ст.6 Закону №877-V (а не ч.1 ст.6) відповідно до якої суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Втім, відповідно до ст. 41 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, в редакції чинній на час прийняття оскаржуваного наказу, державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; 2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; 4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; 5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Схожі норми передбачені і в п.п.5, 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженої Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553, яка визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (далі - Порядок № 553).
Тобто вказаними нормами, чинними на час прийняття оскаржуваного наказу, підставою для призначення позапланової перевірки могло бути, серед іншого, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Саме на цю підставу, як на підставу прийняття оскаржуваного наказу, вказує представник відповідача у відзиві. При цьому спеціальним законодавством у цьому випадку не вимагається отримання погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки.
Поряд з цим, з матеріалів справи вбачається (а.с.7), що підставою для видачі оскаржуваного наказу стало звернення Сумського міського голови, правовий статус якого визначає Закон України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21 травня 1997 року № 280/97-ВР (далі Закон України «Про місцеве самоврядування в Україні»).
Так, згідно із ч.1,3 ст. 10 цього закону сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами (ч.1).
Представницькі органи місцевого самоврядування, сільські, селищні, міські голови, виконавчі органи місцевого самоврядування діють за принципом розподілу повноважень у порядку і межах, визначених цим та іншими законами (ч.3).
У свою чергу згідно із ч.1,3 ст.12 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільський, селищний, міський голова є головною посадовою особою територіальної громади відповідно села (добровільного об`єднання в одну територіальну громаду жителів кількох сіл), селища, міста. Сільський, селищний, міський голова очолює виконавчий комітет відповідної сільської, селищної, міської ради, головує на її засіданнях.
Частиною 4 статті 42 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачені повноваження міського голови, серед яких: 1) забезпечує здійснення у межах наданих законом повноважень органів виконавчої влади на відповідній території, додержання Конституції та законів України, виконання актів Президента України та відповідних органів виконавчої влади; 3) підписує рішення ради та її виконавчого комітету; 14) представляє територіальну громаду, раду та її виконавчий комітет у відносинах з державними органами, іншими органами місцевого самоврядування, об`єднаннями громадян, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форм власності, громадянами, а також у міжнародних відносинах відповідно до законодавства; 15) звертається до суду щодо визнання незаконними актів інших органів місцевого самоврядування, місцевих органів виконавчої влади, підприємств, установ та організацій, які обмежують права та інтереси територіальної громади, а також повноваження ради та її органів.
Системний аналіз вказаних норм дає підстави до висновку про те, що Сумський міський голова Лисенко О.М., який підписав наведене звернення (а.с.8-9,22-23), у даному випадку виступає не просто як фізична особа, а як посадова особа територіальної громади міста, яка діє за принципом розподілу повноважень (зокрема між ним, радою, її виконавчими органами), та наділена певним обсягом прав та обов`язків для виконання покладених саме на неї (міського голову) законом повноважень.
Крім іншого, рішень Сумської міської ради чи виконавчого органу ради, які уповноважували б Сумського міського голову на звернення від імені громадськості до відповідача, суду надано не було. Посилання на існування таких рішень у зверненні (а.с.8-9, 22-23) також відсутнє.
Враховуючи вищевикладене, вказане вище звернення Сумського міського голови не може бути тотожним до «звернення фізичних чи юридичних осіб», що міститься у ст. 41 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності як одна з підстав для призначення позапланової перевірки.
Поряд з цим приписами Порядку №553 та Закону України Про регулювання містобудування діяльності, призначення позапланової перевірки за зверненнями посадових осіб органу місцевого самоврядування, не передбачено. Таких підстав не було передбачено і у Законі №877-V, в редакції чинній на час прийняття оскаржуваного наказу. Лише Законом України від 4 березня 2021 року № 1320-IX, були внесені зміни до Закону №877-V, відповідно до яких до підстав для здійснення позапланових заходів було включено звернення посадових осіб органів місцевого самоврядування про порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства у випадках, коли право на подання такого звернення передбачено законом.
Таким чином призначення перевірки на підставі звернення Сумського міського голови, оскаржуваним наказом не відповідає вимогам Закону України Про регулювання містобудування діяльності та Порядку №553.
Крім того, відповідно до ст.3 Закону №877-V, дотримання якої в силу частині 5 статті 2 Закону №877-V, зобов`язаний був забезпечити відповідач, державний нагляд (контроль) здійснюється за принципами, серед іншого:
гарантування прав та законних інтересів кожного суб`єкта господарювання;
об`єктивності та неупередженості здійснення державного нагляду (контролю), неприпустимості проведення перевірок суб`єктів господарювання за анонімними та іншими безпідставними заявами, а також невідворотності відповідальності осіб за подання таких заяв;
здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом;
неприпустимості дублювання повноважень органів державного нагляду (контролю) та неприпустимості здійснення заходів державного нагляду (контролю) різними органами державного нагляду (контролю) з одного й того самого питання;
невтручання органу державного нагляду (контролю) у діяльність суб`єкта господарювання, якщо вона здійснюється в межах закону.
Матеріалами справи підтверджено, що перевірка позивача з питань відсутності дозвільних документів та самочинного будівництва по вул. Кооперативна, 1 в м. Суми на об`єкті ТЦ «Київ» зі сторони Покровська площа, вже проводилась в 2017р. іншим органом - Управлінням ДАБК СМР. За результатами такої перевірки були прийняті приписи та постанова про накладення штрафу, які оскаржені в судовому порядку.
Втім, Сумський міський голова вже в 2019р. у зверненні, також наголошуючи на відсутності у позивача дозвільних документів на будівельні роботи із спорудження прибудови зі сторони Покровська площа та у зв`язку з чим і на самочинне будівництво, однак, вказує на такі порушення, як на результат вивчення матеріалів попередньої перевірки.
Згідно із ст.129-1 Конституції України судове рішення є обов`язковим до виконання. Відповідно до ч.1 ст. 370 Кодексу адміністративного судочинства України судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами.
При цьому, відповідач, у відзиві, фактично не заперечує про призначення перевірки з тих же питань, що вже були предметом іншої перевірки, однак, відмічає, що 08.11.2016 затверджено акт спільної комісії з передачі повноважень у сфері державного архітектурно-будівельного контролю від Управління ДАБІ у Сумській області до Управління ДАБК СМР. А враховуючи, що відповідно до п. 7 ст. 7 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності заходи архітектурно-будівельного контролю на об`єктах з класом наслідків ССЗ здійснює саме Управління ДАБІ у Сумській області, наказ вважає правомірним.
Вказані доводи суд не приймає до уваги, оскільки Верховний Суд у постанові від 23 лютого 2022 року у справі №818/1716/17, стороною в якій був також і відповідач ДАБІ, встановлено, що якщо будівельні роботи проводяться на частині об`єкта, який був раніше введений в експлуатацію та не призводять до повного зупинення його діяльності та не передбачають втручання в його конструктивні елементи, то такі будівельні роботи проводяться з розробленням проектної документації та розрахунків класу наслідків тільки на цю частину об`єкта без урахування категорії складності об`єкта, що експлуатується.
При цьому, судовими рішенням у цій же справі №818/1716/17, встановлено, що згідно розробленої проектної документації на об`єкт, що перевірявся, та розрахунків наведених в пояснювальній записці, об`єкт віднесено до III категорії складності, що відповідає класу наслідків СС2. Обставини встановлені рішенням в адміністративній справі, що набрало законної сили в силу ч.4 ст.78 Кодексу адміністративного судочинства України не підлягає доказуванню.
Поряд з цим, повноваження ДАБІ на здійснення заходів архітектурно-будівельного контролю на об`єктах з класом наслідків ССЗ, не спростовує тієї обставини, що перевірка позивача з того ж самого питання вже була проведена, що є порушенням принципу неприпустимості здійснення заходів державного нагляду (контролю) різними органами державного нагляду (контролю) з одного й того самого питання. Відтак, таке втручання в діяльність суб`єкта господарювання здійснене без дотримання необхідного справедливого балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення, та таке втручання, є непропорційним заявленій легітимній меті.
Враховуючи встановлені судом обставини у справі, приймаючи до уваги, що оскаржуваним наказом була призначена перевірка за відсутності підстав, передбачених Законом України Про регулювання містобудування діяльності та Порядком №553, перевірка була призначена з питань, які вже були предметом перевірки іншим органом - Управлінням ДАБК СМР, результати такої перевірки були предметом розгляду у справах №818/1531/17 та №818/1716/17, в яких вже станом на момент прийняття оскаржуваного наказу судові рішення набрали законної сили, суд приходить до висновку, що перевірка відповідачем була призначена з порушенням таких принципів державного нагляду (контролю), як гарантування прав та законних інтересів кожного суб`єкта господарювання; об`єктивності та неупередженості здійснення державного нагляду (контролю), неприпустимості проведення перевірок суб`єктів господарювання за безпідставними заявами; здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом; неприпустимості здійснення заходів державного нагляду (контролю) різними органами державного нагляду (контролю) з одного й того самого питання; невтручання органу державного нагляду (контролю) у діяльність суб`єкта господарювання, якщо вона здійснюється в межах закону, у зв`язку з чим оскаржуваний наказ не може відповідати критеріям правомірності, визначених в ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому є протиправним, а позовні вимоги задоволенню у повному обсязі.
Відповідно до ч.1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Враховуючи вказане суд вважає необхідним стягнути з ДАБІ за рахунок його бюджетних асигнувань на користь позивача в рахунок повернення сплачений згідно платіжного доручення від 24.02.2020 №626 (а.с.6) при подачі позову до суду судовий збір в розмірі 2102грн.
Керуючись ст.ст. 90, 241, 242, 243, 244, 245, 246, 250, 255, 295, 297, п.15.5 Розділу VІІ Перехідні положення Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
В И Р І Ш И В:
Визнати протиправним та скасувати наказ Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області №11-П від 08.01.2020 "Про проведення позапланової перевірки".
Стягнути з Державної архітектурно-будівельної інспекції України за рахунок бюджетних асигнувань на користь Спільного українсько-білоруського підприємства "Укртехносинтез" (у формі товариства з обмеженою відповідальністю) в рахунок повернення сплачений при подачі позову судовий збір у розмірі 2102 (дві тисячі сто дві) грн.
Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст судового рішення складено 09.06.2022.

Суддя І.Г. Шевченко