Справа № 340/807/21
Суддя: Р.В. Жук
Дата ухвалення: 2022-06-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

09 червня 2022 року м. Кропивницький справа № 340/807/21

провадження № 2-ап/340/14/22

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Жука Р.В., за участю секретаря Бондар Я.Г. та представників:

позивача : Власенка С.М. та Ульянова Р.А.;

відповідача: Данілова С.О.;

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовомФізичної особи підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ - НОМЕР_1 )
до Головного управління ДПС у Кіровоградській області (вул. Велика Перспективна, 55, м.Кропивницький, 25006, код ЄДРПОУ - 43142606)
провизнання недійсним податкового повідомлення - рішення, -

В С Т А Н О В И В:

01.03.2021 року до Кіровоградського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Кіровоградській області про визнання недійсним податкове повідомлення-рішення № від 20.02.2019 року.

Так, ухвалою суду від 03.03.2021 року у відкритті провадження у адміністративній справі відмовлено.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 11.05.2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 03.03.2021 року без змін.

Постановою Верховного Суду від 08.02.2022 року касаційну скаргу ОСОБА_1 задоволено, ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 03.03.2021 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 11.05.2021 року скасовано, а справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано на розгляд судді Жуку Р.В.

Ухвалою суду від 03.05.2022 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі. Справу призначено у підготовче засідання за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 04.05.2022 року запропоновано ОСОБА_1 звернутися до Кіровоградського окружного адміністративного суду з заявою про поновлення строків, вказавши поважні підстави для поновлення строку звернення до суду з позовом щодо визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № від 20.02.2019.

17.05.2022 року від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач просить суд залишити позовну заяву без розгляду у зв`язку з пропуском строку звернення до суду (т.1, а.с.207).

09.06.2022 року представником позивача подано до суду клопотання про поновлення строку звернення до суду (т.7, а.с.118).

В судовому засіданні 09.06.2022 року представник позивача Ульянов Р.А. та позивач ОСОБА_1 підтримали доводи викладені у клопотанні та просили суд поновити строк.

Представник відповідача Данілов С.О. заперечив щодо поновлення строку та просив залишити позовну заяву без розгляду.

Заслухавши пояснення представника позивача та заперечення представника відповідача, виходячи з системного аналізу положень чинного законодавства України і матеріалів справи, суд дійшов наступних висновків.

Як встановлено судом з матеріалів справи встановлено, що позивачем отримано спірне податкове повідомлення-рішення та оскаржене до суду.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 17.12.2019 року у справі №340/730/19, залишеною без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 17.06.2020 року зокрема відмовлено у задоволенні позовної вимоги щодо визнання протиправним та скасування повідомлення-рішення № від 20.02.2019.

Вказане рішення суду набрало законної сили.

06.10.2020 ОСОБА_1 звернувся повторно до суду з адміністративним позов до Головного управління ДФС у Кіровоградській області де, зокрема, просив суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення рішення № від 20.02.2019.

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 12.10.2020 у справі №340/4316/20, залишеною без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 28.01.2021 року відмовлено у відкритті провадження за позовною вимогою ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Кіровоградській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № від 20.02.2019 року.

01.03.2021 року позивачем втрете звернувся до суду з адміністративним позов про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення рішення № від 20.02.2019.

З викладеного вбачається, що позивач після ухвалення рішення суду апеляційної інстанції у справі №340/730/19 від 17.06.2020 року звернувся до суду 01.03.2021 року з позовом посилаючись на інші підстави, тобто більше ніж через 8 місяців.

Встановлення строків звернення до адміністративного суду у системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для відповідача (як правило, суб`єкта владних повноважень в адміністративних справах) та інших осіб того, що зі спливом установленого проміжку часу прийняте рішення, здійснена дія (бездіяльність) не матимуть поворотної дії в часі та не потребуватимуть скасування, а правові наслідки прийнятого рішення або вчиненої дії (бездіяльності) не будуть відмінені у зв`язку з таким скасуванням. Тобто встановлені строки звернення до адміністративного суду сприяють уникненню ситуації правової невизначеності щодо статусу рішень, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень.

Загальні норми процедури судового оскарження в рамках розгляду публічно-правових спорів регулюються КАС України.

Так, частиною першою статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з абзацом першим частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Початок шестимісячного строку визначено альтернативно - це день, коли особа:

1) дізналася або 2) повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Зазвичай ці два моменти збігаються, але це не обов`язково. Тому при визначенні початку цього строку передусім до уваги береться момент, коли особа фактично дізналася про наявність відповідного порушення.

Відповідно до частини 4 статті 122 КАС України якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень. Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Отже, КАС України передбачає можливість установлення іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, а також спеціального порядку обчислення таких строків. Такі спеціальні строки мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним строком звернення до адміністративного суду, визначеним частиною 2 статті 122 цього Кодексу, а також скороченими строками, визначеними частиною 4 статті 122 КАС України.

Тому, суд не бере до уваги доводи представника позивача про те, що предметом даної позовної заяви є визнання недійсним податкового повідомлення-рішення.

Відносини у сфері оподаткування, права та обов`язки платників податків і зборів, компетенцію контролюючих органів, повноваження та обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України.

Так, Верховний Суд у своїй постанові від 26.11.2020 року прийнятої у справі №500/2486/19 (провадження №К/9901/19455/20) зробив висновок про те, що норма пункту 56.18 статті 56 ПК України не визначає процесуального строку звернення до суду і, відповідно, не є спеціальною щодо норми пункту 56.19 статті 56 ПК України. Водночас норма пункту 56.19 статті 56 ПК України є спеціальною щодо норми частини четвертої статті 122 КАС України, має перевагу в застосуванні у податкових спорах і регулює визначену її предметом групу правовідносин - оскарження в судовому порядку податкових повідомлень-рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій пункту 56.18 статті 56 ПК України). Вона встановлює строк для їх оскарження протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

При цьому, Верховний Суд у вищезазначеній постанові зазначив про відступ від висновку про застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в постанові Верховного Суду від 3 квітня 2020 року у справі №2540/2576/18, у частині того, що строк для звернення платника податків із позовом до адміністративного суду, у тому числі після використання процедури адміністративного оскарження, становить 1095 днів з дня отримання платником податків рішення, що оскаржено.

Для забезпечення узгодженості судової практики з висновком, викладеним у цій постанові, Верховний Суд зазначає, що під час вирішення тотожних спорів повинні враховуватися наведені висновки щодо застосування норм права незалежно від того, чи перераховані всі постанови Верховного Суду, в яких викладено правову позицію, від якої відступила судова палата у цій справі.

Поряд з цим, суд зауважує, що стаття 122 КАС України встановлює загальний строк звернення до адміністративного суду у публічно-правових спорах. Водночас, вона передбачає можливість встановлення строків звернення до адміністративного суду іншими законами.

Однак, відповідно до висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 26 листопада 2020 року у справі № 500/2486/19, ПК України не містить норм, які б визначали процесуальний строк звернення до суду з позовом у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження).

Судова палата вважає, що у випадку відсутності правового регулювання у спеціальному законодавстві, застосуванню підлягають загальні норми процедури судового оскарження в рамках розгляду публічно-правових спорів, які встановлені КАС України.

Згідно з абзацом першим частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

З метою забезпечення єдиної правозастосовчої практики під час судового розгляду відповідних спорів у справах, у яких позивачами не використовувалась процедура адміністративного оскарження рішень податкового органу про нарахування грошових зобов`язань, та у розвиток правового підходу, викладеного у постанові Верховного Суду від 26 листопада 2020 року у справі № 500/2486/19, судова палата відступає від висновку Верховного Суду, викладеного у постановах від 3 квітня 2018 року у справі №826/5325/17, від 23 травня 2018 року у справі №803/728/17, від 18 червня 2018 року у справі № 805/1146/17-а та вважає за необхідне сформулювати такий правовий висновок.

Процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження) визначається частиною другою статті 122 КАС України - становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Такий висновок не суперечить пункту 56.18 статті 56 ПК України, який закріплює право на звернення до суду з позовом у будь-який момент після отримання такого рішення, але при реалізації цього права має враховуватися строк давності.

Аналогічний правовий висновок сформовано Верховним Судом у постанові від 27.01.2022 року у справі №160/11673/20, адміністративне провадження №К/9901/30170/21.

З урахуванням викладеного, щодо питання застосування пунктів 56.18 статті 56 і 102.1 статті 102 ПК України і дійшов висновку про те, що строк звернення до суду з цим позовом визначається статтею 122 КАС України і становить шість місяців.

Суд зазначає, що інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Поважними можуть бути визнані лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом або заявою про перегляд судового рішення, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Враховуючи зазначене, суд зробив висновок про те, що позивачем не надано доказів та не наведено обставин, які б підтверджували наявність об`єктивно непереборних, не залежних від волевиявлення особи та пов`язаних з дійсними істотними перешкодами чи труднощами причин для своєчасного вчинення процесуальних дій, а саме звернення до суду з позовом.

Практика Європейського суду з прав людини, яка відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права, також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строку для звернення до суду за захистом порушених прав.

Відповідно до частини 3 статті 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Згідно пункту 8 частини 1 статті 240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, зокрема, з підстав, визначених частинами 3 та 4 статті 123 цього кодексу.

Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без розгляду на підставі пункту 8 частини 1 статті 240 КАС України.

Керуючись ст.ст.5, 45, 122, 123, 240, 248, 256, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, Кіровоградський окружний адміністративний суд, -

У Х В А Л И В:

Клопотання представника позивача про поновлення строку звернення до суду з позовом про визнання недійсним податкового повідомлення-рішення № від 20.02.2019 року залишити без задоволення.

Позовну заяву Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Кіровоградській області про визнання недійсним податкового повідомлення-рішення № від 20.02.2019 року залишити без розгляду.

Згідно з частиною 1 статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України, ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Відповідно до частини другої статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Повний текст ухвали виготовлено 13 червня 2022 року.

Суддя

Кіровоградського окружного

адміністративного суду Р.В. Жук