Справа № 420/5235/22
Суддя: Скупінська О.В.
Дата ухвалення: 2022-06-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/5235/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 червня 2022 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Скупінської О.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження справу за позовною заявою Управління житлово-комунального господарства Ізмаїльської міської ради Ізмаїльського району Одеської області до Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області про визнання протиправним та скасування висновку

В С Т А Н О В И В :

До Одеського окружного адміністративного суду 01 квітня 2022 року надійшла позовна заява Управління житлово-комунального господарства Ізмаїльської міської ради Ізмаїльського району Одеської області до Управління західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області, в якій позивач просить суд визнати протиправним та скасувати висновок Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-12-16-019210-с від 10.03.2022.

Позовні вимоги Управління житлово-комунального господарства Ізмаїльської міської ради Ізмаїльського району Одеської області обґрунтовує тим, що 18.02.2022 відповідачем на його адресу було скеровано запит щодо надання інформації в межах проведення моніторингу закупівлі робіт на який позивачем 22.02.2022 була надана відповідь. Згодом Управлінням Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області 10.03.2022 складено висновок моніторингу процедури закупівлі, який позивач вважає протиправним з огляду на те, що відповідач не прийняв до уваги його пояснення. Вказує, що позивач діяв у відповідності та з дотриманням норм Закону України «Про публічні закупівлі», оскільки вказаний Закон не конкретизує, які саме документи повинні бути завантажено до електронної системи закупівель про проведенні переговорної процедури. Оскаржуваний висновок є необґрунтованим, незаконним та таким, що підлягає скасуванню, оскільки замовником дотримано вимоги п.8 ч.6 ст.40 Закону України «Про публічні закупівлі» та оприлюднено обґрунтування застосування переговорної процедури закупівлі експертні, нормативні, технічні та інші документи, що підтверджують наявність умов застосування переговорної процедури закупівлі. Зазначає, що оскаржуваний висновок не містить чіткого конкретного заходу, який слід вжити підконтрольній установі для усунення порушень.

Вважаючи спірний висновок відповідача протиправним, позивач звернувся до суду з позовною заявою.

Ухвалою судді від 06 квітня 2022 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк на усунення недоліків.

Ухвалою судді від 18 квітня 2022 року відкрито провадження по справі та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного провадження без виклику сторін; визначено, що справа буде розглянута судом на підставі ст.262 КАС України у межах строків, визначених ст.258 КАС України та з урахуванням встановлених сторонам строків для подання заяв по суті.

Суд зазначає, що копія ухвали від 18.04.2022 року була надіслана та доставлена Управлінню Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області в його електронний кабінет у підсистемі «Електронний суд».

Однак, ні у визначений судом строк, ні станом на дату вирішення даної адміністративної справи відзиву на позовну заяву чи обґрунтованого клопотання про продовження строку для його подання до суду не надано.

Частиною 4 статті 159 КАС України визначено, що подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

З урахуванням вищевикладеного, суд кваліфікує неподання відповідачем як суб`єктом владних повноважень відзиву на позовну заяву як визнання позову.

За приписами ч.5 ст.262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відтак, справу розглянуто в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, судом встановлено таке.

26 липня 2019 року між Управлінням житлово-комунального господарства Ізмаїльської міської ради (Замовником) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Евродор» (Виконавцем) було укладено Договір №470 Капітальний ремонт проїжджої частини та тротуарів вул. Кутузова від вул. Героїв Сталінграду до Кутузовського парку у м. Ізмаїл Одеської області.

Згідно з п.1.1 вказаного Договору №470 предметом договору є: ДСТУ Б Д.1.1-1: 2013, ДК, 021:2015 код 45453000-7 Капітальний ремонт і реставрація (Капітальний ремонт проїжджої частини та тротуарів вул. Кутузова від вул. Героїв Сталінграду до Кутузовського парку у м. Ізмаїл Одеської області).

Термін виконання робіт: з моменту підписання даного договору і до 27.12.2021 року (п. 5.1).

Згідно з пунктами 3.1 та 3.2 Договору №470: Загальна вартість за цим договором складає 47727000,00 грн (сорок сім мільйонів сiмсот двадцять сім тисяч гривень 00 копійок) у тому числі ПДВ 7954500,00 грн. У 2019 році вартість робіт складає 4800000,00 грн (чотири мільйони вісімсот тисяч гривень 00 копійок) у тому числі ПДВ 800000,00 грн. У 2020 році вартість робіт складає 21600000,00 грн (двадцять один мільйон шістсот тисяч гривень 00 копійок) у тому числі ПДВ 3600000,00 грн. У 2021 році вартість робіт складає 21327000,00 грн (двадцять один мільйон триста двадцять сім тисяч гривень 00 копійок) у тому числі ПДВ 3554500,00 грн.

Ціна цього Договору може бути переглянута за наступних умов:

- зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків Замовника;

- узгодженої зміни ціни в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) робіт);

- у інших передбачених законодавством випадках.

Відповідно до п. 12 Договору № 470: невід`ємною частиною цього Договору є:

- Договірна ціна на 2019-2021 рр. (Додаток 1);

- Договірна ціна на 2019 р. (Додаток 2);

- Договірна ціна на 2020 р. (Додаток 3);

- Договірна ціна на 2021 р. (Додаток 4);

- Календарний графік виконання робіт (Додаток 5);

- План фінансування (Додаток 6);

- Зведений кошторисний розрахунок (Додаток 7);

- Локальний кошторис (Додаток 8);

- Дефектний акт (Додаток 9).

15 грудня 2021 року на веб-порталі Prozorro позивачем розміщено оголошення про тендер UA-P-2021-12-15-018702-c та розміщено план закупівлі на предмет: Капітальний ремонт проїжджої частини та тротуарів вул. Кутузова від вул. Героїв Сталінграду до Кутузовського парку у м. Ізмаїл Одеської області. Код класифікатора предмета закупівлі: ДК 021:2015: 45453000-7 Капітальний ремонт і реставрація. Код згідно з КЕКВ: 3132 Капітальний ремонт інших об`єктів. Розмір бюджетного призначення за кошторисом або очікувана вартість предмета закупівлі: 18 514 009 грн. Джерело фінансування закупівлі Державний бюджет України. Процедура закупівлі: Переговорна процедура.

16 грудня 2021 року філія ДП «Укрдержбудекспертиза» затвердила позитивний Експертний звіт №16-1545/01-21 щодо розгляду проектної документації на будівництво за робочим проектом «Капітальний ремонт проїжджої частини та тротуарів вул. Кутузова від вул. Героїв Сталінграду до Кутузовського парку у м. Ізмаїл Одеської області. Коригування». Замовником Звіту є позивач. У вказаному звіті експертом зазначено, що за результатом розгляду проектної документації на будівництво встановлено, що зазначену документацію розроблено згідно з даними на проектування з дотриманням вимог щодо міцності, надійності та довговічності об`єкта будівництва, його експлуатаційної безпеки, у тому числі вимог з питань створення умов для безперешкодного доступу осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення, та інженерного забезпечення кошторисної частини проектної документації; санітарного й епідеміологічного благополуччя населення; охорони праці; екології; пожежної безпеки; енергозбереження і може бути затверджено в установленому порядку з відповідними техніко-економічними показниками. Загальна кошторисна вартість капітального ремонту в поточних цінах станом на 14.12.2021 становить 67 827,678 грн.

Рішенням виконавчого комітету Ізмаїльської міської ради Ізмаїльського району Одеської області від 16.12.2021 року №1041 було затверджено проектно-кошторисну документацію по об`єкту «Капітальний ремонт проїжджої частини та тротуарів вул. Кутузова від вул. Героїв Сталінграду до Кутузовського парку у м. Ізмаїлі Одеської області. Коригування.», в сумі 67827,678 тис.грн. на підставі отриманого експертного звіту ДП «Укрдержбудекспертиза» вiд 16.12.2021р. №16-1545/01-21.

16 грудня 2021 року на веб-порталі Prozorro (https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2021-12-16-019210-c) позивачем оприлюднено UA-2021-12-16-019210-c повідомлення про намір укласти договір на суму, що визначена в договорі про закупівлю, 18136712,00 грн. Договір про закупівлю укладено з ТОВ «Евродор», номер договору 930.

До Тендерної документації в повідомленні про намір укласти договір під час застосування переговорної процедури UA-2021-12-16-019210-c позивачем додано:

- Звіт про результати проведення процедури закупівлі UA-2019-06-20-001805-c, сформований 26 липня 2019;

- Додаткова угода № 1 від 27.12.2019 року до договору № 470 від 26.07.2019 року;

- Додаткова угода № 2 від 16.01.2020 року до договору № 470 від 26.07.2019 року;

- Додаткова угода № 3 від 28.01.2020 року до договору № 470 від 26.07.2019 року;

- Додаткова угода № 4 від 13.04.2020 року до договору № 470 від 26.07.2019 року;

- Додаткова угода № 5 від 07.05.2020 року до договору № 470 від 26.07.2019 року;

- Додаткова угода № 6 від 02.07.2020 року до договору № 470 від 26.07.2019 року;

- Додаткова угода № 7 від 07.07.2020 року до договору № 470 від 26.07.2019 року;

- Додаткова угода № 8 від 20.07.2020 року до договору № 470 від 26.07.2019 року;

- Додаткова угода № 9 від 18.08.2020 року до договору № 470 від 26.07.2019 року;

- Додаткова угода № 10 від 21.08.2020 року до договору № 470 від 26.07.2019 року;

- Додаткова угода № 11 від 07.10.2020 року до договору № 470 від 26.07.2019 року;

- Додаткова угода № 13 від 26.11.2021 року до договору № 470 від 26.07.2019 року;

- Додаткова угода № 12 від 25.01.2021 року до договору № 470 від 26.07.2019 року;

-Договір № 470 від 26.07.2019 року Капітальний ремонт проїжджої частини та тротуарів вул. Кутузова від вул. Героїв Сталінграду до Кутузовського парку у м. Ізмаїл Одеської області;

- Додатки до Договору № 470: Договірна ціна на 2019-2021 рр.; Договірна ціна на 2019 р; Договірна ціна на 2020 р; Договірна ціна на 2021 р.; Календарний графік виконання робіт; План фінансування; Зведений кошторисний розрахунок вартості об`єкта будівництва складений в поточних цінах станом на 02.05.2019 року; Об`єктний кошторис № 2-1 на будівництво складений в поточних цінах на 08.07.2019; Локальний кошторис на будівельні роботи № 2-1-1, складений в поточних цінах станом на 08.07.2019 року; Локальний кошторис на будівельні роботи № 2-1-2, складений в поточних цінах станом на 08.07.2019 року; Загальновиробничі витрати до об`єкту 2-1; Розрахунки № № 1-4; Підсумкова відомість ресурсів; Дефектні акти 2019 року;

- Експертний звіт № 16-1545/01-21 від 16.12.2021 року;

- Рішення виконавчого комітету Ізмаїльської міської ради Ізмаїльського району Одеської області від 16.12.2021 року № 1041.

27 грудня 2021 року між Управлінням житлово-комунального господарства Ізмаїльської міської ради (Замовником) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Евродор» (Підрядником) було укладено Договір № 930 Капітальний ремонт проїжджої частини та тротуарів вул. Кутузова від вул. Героїв Сталінграду до Кутузовського парку у м. Ізмаїл Одеської області. Строк договору до 31.12.2022 року.

Пункт 1.1 Договору № 930: (ДК 021:2015 код 45453000-7) Капітальний ремонт проїжджої частини та тротуарів вул. Кутузова від вул. Героїв Сталінграду до Кутузовського парку у м. Ізмаїл Одеської області).

Пункт 3 Договору № 930: Загальна вартість за цим договором складає 18136172,00 грн (вісімнадцять мільйонів сто тридцять шість тисяч сто сімдесят дві гривні 00 копійок) у тому числі ПДВ - 3022695,33 грн. У 2021 році вартість робіт складає 12318790,01 грн (дванадцять мільйонів триста вісімнадцять тисяч сімсот дев`яносто гривень 01 копійка), у тому числі ПДВ 2053 131,67 грн. У 2022 році вартість робіт складає 5817381,99 грн (п`ять мільйонів вісімсот сімнадцять тисяч триста вісімдесят одна гривня 99 копійок), у тому числі ПДВ - 969 563,67 грн. Ціна договору визначається відповідно до вимог нормативних документів України у сфері ціноутворення у будівництві із залученням бюджетних коштів та обґрунтовується відповідно до Наказу Мінрегіону від 01.11.2021 №281 «Про затвердження кошторисних норм України у будівництві». Договірна ціна є невід`ємною частиною договору.

Пункт 12.1 Договору № 930: Невід`ємною частиною цього Договору є:

- Договірна ціна на 2021-2022рр. (Додаток 1);

- Договірна ціна на 2021р. (Додаток 2);

- Договірна ціна на 2022 р. (Додаток 3);

- Календарний графік виконання робіт (Додаток 4);

- План фінансування об`єкту (Додаток 5).

На підставі Наказу №89 від 14 лютого 2022 року Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області, за дорученням Державної аудиторської служби України від 09.02.2022 року №003100-18/1510-2022, у зв`язку з виявленими органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель, розпочало моніторинг закупівлі (Переговорна процедура) - Капітальний ремонт проїжджої частини та тротуарів вул. Кутузова від вул. Героїв Сталінграду до Кутузовського парку у м. Ізмаїлі Одеської області, 18136172 грн, 45453000 - 7, ДК021, 1, роботи, замовником якої є Управління житлово-комунального господарства Ізмаїльської міської ради Ізмаїльського району Одеської області.

18.02.2022 відповідач в електронній системі закупівель запитав у позивача на підтвердження інформації щодо обґрунтування застосування переговорної процедури надати перелік робіт та їх обсяг на додаткові роботи відповідно до робочого проекту, який пройшов чергову експертизу (договірну ціну, зведений кошторисний розрахунок вартості об`єкта будівництва, локальні кошториси на будівельні роботи тощо).

22.02.2022 позивач на підтвердження інформації щодо обґрунтування застосування переговорної процедури надав перелік робіт та їх обсяг на додаткові роботи відповідно до робочого проекту, який пройшов чергову експертизу (договірну ціну, зведений кошторисний розрахунок вартості об`єкта будівництва, локальні кошториси на будівельні роботи тощо) та долучив:

Договірну ціну між замовником (позивач) та підрядником (ТОВ «Евродор»), що складена в поточних цінах станом на 14.12.2021 року;

Зведений кошторисний розрахунок вартості об`єкта будівництва, складений в поточних цінах станом на 14.12.2021 р;

Локальний кошторис на будівельні роботи № 02-01-01, складений в поточних цінах станом на 14.12.2021 року;

Протокол № 50 від 22.02.2022 року про розгляд запиту про надання пояснення Західному офісу Держаудитслужби.

В подальшому, 25.02.2022 року відповідач в електронній системі закупівель повідомив позивача, що відповідно до наказу Державної аудиторської служби від 24.02.2022 №34 проведення моніторингів процедур закупівель, на період дії воєнного стану на території України, припинено.

В той же день, 25.02.2022 року позивач ознайомився з повідомленням про припинення процедури моніторингу.

10 березня 2022 року в електронній системі закупівель відповідачем було розміщено Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-12-16-019210-с.

У вказаному Висновку від 10.03.2022 року відповідачем зазначено наступне:

«Дата закінчення моніторингу: 07 березня 2022 року. Предметом аналізу були питання: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі в річному плані, повноти відображення інформації про публічну закупівлю, оприлюднення інформації про закупівлю, наявність підстав щодо застосування переговорної процедури закупівлі, своєчасності укладення договору про закупівлю та його оприлюднення (прийняття рішення про відміну торгів).

Під час моніторингу проаналізовано: рiчний план закупівель управління житлово-комунального господарства Ізмаїльської міської ради Ізмаїльського району Одеської області на 2021 рік за номером UA-P-2021-12-15-018702-с, повідомлення про намір укласти договір (під час застосування переговорної процедури) за номером ID: UA-2021-12-16-019210-с, протокол щодо прийняття рішення уповноваженою особою від 16.12.2021 № 561, Договір від 27.12.2021 № 930, Додаткова угода № 1 вiд 24.01.2022 до Договору від 27.12.2021 № 930, Додаткова угода № 1 вiд 24.01.2022 до Договору від 27.12.2021 № 930, Додаткова угода № 2 від 28.02.2022 до Договору від 27.12.2021 № 930, пояснення Замовника отримане через електронну систему закупівель 22.02.2022.

Відповідно до пункту 8 частини шостої статті 40 Закону України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон), повідомлення про намір укласти договір про закупівлю повинно містити обґрунтування застосування переговорної процедури закупівлі, експертні, нормативні, технiчнi та iншi документи, що підтверджують наявність умов застосування переговорної процедури закупівлі. Так, в повідомленні про намір укласти договір під час застосування переговорної процедури за номером ID: UA-2021-12-16-019210-с, наявна інформація з посиланням на експертні, нормативні, технічні та інші документи, щодо наявності умов застосування переговорної процедури закупівлі з підстав визначених пунктом 5 частини другої статті 40 Закону, зокрема: у зв`язку із виникненням потреби у закупівлі додаткових робіт, не передбачених проектом, виникла необхідність у коригуванні проекту по закупівлі.

Однак, в порушенням вимог пункту 8 частини шостої статті 40 Закону, в повідомленні про намір укласти договір під час застосування переговорної процедури за номером ID: UA-2021-12-16-019210-с відсутні експертні, нормативні, технічні та інші документи, що підтверджують наявність умов застосування переговорної процедури закупівлі (документальне підтвердження).

Тобто, з урахуванням наданих Замовником пояснень та документів, переговорна процедура закупівлі застосована Замовником за наявності умов, передбачених пунктом 5 частини другої статті 40 Закону, проте з порушенням вимог пункту 8 частини шостої статті 40 Закону. За результатами застосування переговорної процедури закупівлі Замовником укладено Договір вiд 27.12.2021 № 930 з ТОВ «ЕВРОДОР».

Висновок про наявність або відсутність порушення законодавства: За результатами аналізу питання повноти відображення інформації про публічну закупівлю встановлено порушення вимог пункту 8 частини шостої статті 40 Закону. За результатами аналізу питань: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі в річному плані, Оприлюднення інформації про закупівлю, наявність підстав щодо застосування переговорної процедури закупівлі, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення - порушень не встановлено.

Зобов`язання щодо усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель: З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема шляхом вжиття заходів з недопущення вказаних порушень у подальшому, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів».

В той же день, 10.03.2022 року позивачем в електронній системі закупівель розміщено інформацію про усунення порушень замовником, а саме вжиття заходів з недопущення вказаних зауважень у подальшому прийнято до уваги.

На виконання Висновку позивачем в електронній системі закупівель оприлюднено експертні, нормативні, технічні та інші документи щодо застосування переговорної процедури: Протокол № 92 від 10.03.2022 року Управління житлово-комунального господарства Ізмаїльської міської ради Ізмаїльського району Одеської області; Договірна ціна між замовником (позивач) та підрядником (ТОВ «Евродор»), що складена в поточних цінах станом на 14.12.2021 року; Зведений кошторисний розрахунок вартості об`єкта будівництва, складений в поточних цінах станом на 14.12.2021 р; Локальний кошторис на будівельні роботи № 02-01-01; Експертний звіт № 16-1545/01-21 від 16.12.2021 року.

Вважаючи висновок відповідача від 10.03.2022 протиправним, позивач звернувся до суду з даним позовом посилаючись на те, що Закон України «Про публічні закупівлі» не конкретизує, які саме документи повинні бути завантажено до електронної системи закупівель при проведені переговорної процедури, а посилання Управління західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області на завантаження до електронної системи саме: зведеного кошторису, локального кошторису, договірної ціни в Законі відсутнє.

Також позивач наголошує на тому, що оскаржуваний Висновок як акт індивідуальної дії не відповідає критеріям обґрунтованості та вмотивованості.

Вирішуючи спір, що виник між сторонами, суд виходить з такого.

Згідно із ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Так, ч. 2 ст. 2 КАС України визначено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За приписами статті 2 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», який визначає правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні, головними завданнями органу державного фінансового контролю є, зокрема: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань; за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі. Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі. Порядок проведення органом державного фінансового контролю державного фінансового аудиту, інспектування та перевірки закупівель установлюється Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ст.5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Постановою Кабінету Міністрів України «Про утворення Державної аудиторської служби України» від 28.10.2015 №868 утворено Державну аудиторську службу України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів, реорганізувавши Державну фінансову інспекцію шляхом перетворення.

Пунктом 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43 (далі - Положення №43), передбачено, що Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України, який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

При цьому, підпунктом 3 пункту 4 Положення №43 встановлено, що Держаудитслужба реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

А згідно з пунктом 7 цього ж Положення, Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Відповідно до пункту 1 Положення про Західний офіс Держаудитслужби, затвердженого наказом Держаудитслужби від 02.06.2016 №23 (далі - Положення №23), Західний офіс Держаудитслужби (далі - Офіс) підпорядковується Держаудитслужбі та є її міжрегіональним територіальним органом. У складі Офісу утворюються як структурні підрозділи управління у Волинській, Закарпатській, Івано-Франківській, Рівненській, Тернопільській, Чернівецькій, Хмельницькій областях.

Управління здійснюють свої повноваження на території адміністративно-територіальної одиниці за їх місцезнаходженням відповідно.

На території інших адміністративно-територіальних одиниць Офіс та управління здійснюють реалізацію державного фінансового контролю за дорученням Голови Держаудитслужби та його заступників.

Пунктом 4 цього ж Положення визначено, що Офіс, відповідно до покладених на нього завдань, реалізує державний фінансовий контроль через здійснення, зокрема, перевірки й моніторингу закупівель; вжиття в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, зокрема, шляхом звернення до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

Наказом Західного офісу Держаудитслужби від 02.07.2018 №187 затверджено Положення про Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області.

Таким чином, суд зазначає, що Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області уповноважене на здійснення контролю за дотриманням законодавства у сфері публічних закупівель на території Рівненської області та/або інших адміністративно-територіальних одиниць (за дорученням Голови Держаудитслужби та його заступників), зокрема, шляхом проведення моніторингу публічних закупівель.

Закон України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон №922-VIII) установлює правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади.

Спірний моніторинг процедури закупівлі був проведений відповідачем у лютому 2022 році, тому, під час вирішення даної справи, суд застосовує норми Закону №922-VIII, що діяли на той час.

Згідно п.п.14, 22, 31 ч.1 ст.1 Закону №922-VIII, моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Предмет закупівлі - товари, роботи чи послуги, що закуповуються замовником у межах єдиної процедури закупівлі або в межах проведення спрощеної закупівлі, щодо яких учасникам дозволяється подавати тендерні пропозиції/пропозиції або пропозиції на переговорах (у разі застосування переговорної процедури закупівлі).

Тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель.

Згідно з ч.1 ст.8 Закону №922-VIII, моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Відповідно до ст.8 Закону №922-VIII, рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав:

1) дані автоматичних індикаторів ризиків;

2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;

5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися:

інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель;

інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах;

інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.

Строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

Протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.

Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.

За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.

Замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.

Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

У разі підтвердження органом державного фінансового контролю факту усунення замовником порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, про що цей орган зазначає в електронній системі закупівель протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення замовником відповідної інформації в електронній системі закупівель, службова (посадова) особа замовника та/або уповноважена особа замовника не притягається до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері закупівель з порушень, що були усунуті замовником відповідно до висновку.

У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.

Якщо замовник не усунув визначене у висновку порушення, що призвело до невиконання ним вимог, передбачених цим Законом, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю після закінчення строку на оскарження до суду, визначеного у частині десятій цієї статті, за результатами моніторингу вчиняє дії щодо притягнення до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Номер протоколу зазначається в електронній системі закупівель наступного робочого дня з дня складання протоколу, а також зазначаються дата та номер відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження.

Обмін інформацією між органом державного фінансового контролю та замовником, встановлений цією статтею, здійснюється в електронному вигляді через електронну систему закупівель.

Форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Методика визначення автоматичних індикаторів ризиків, їх перелік та порядок застосування затверджується центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, за погодженням з Уповноваженим органом.

Згідно з п.1 ч.1 ст.10 Закону №922-VIII, замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель у порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, а саме оголошення про проведення конкурентних процедур закупівель, тендерну документацію та проект договору про закупівлю.

Відповідно до ч.1 ст.40 Закону №922-VIII, переговорна процедура закупівлі використовується замовником як виняток і відповідно до якої замовник укладає договір про закупівлю після проведення переговорів щодо ціни та інших умов договору про закупівлю з одним або кількома учасниками процедури закупівлі.

Пункт 5 ч.2 ст.40 Закону №922-VIII: переговорна процедура закупівлі застосовується замовником як виняток у разі якщо після укладення договору про закупівлю у замовника виникла необхідність у закупівлі додаткових аналогічних робіт чи послуг у того самого учасника. Можливість і умови таких додаткових робіт чи послуг можуть бути передбачені в основному договорі про закупівлю, який укладений за результатами проведення тендера. Закупівля додаткових аналогічних робіт чи послуг у того самого учасника здійснюється протягом трьох років після укладення договору про закупівлю, якщо загальна вартість таких робіт чи послуг не перевищує 50 відсотків ціни основного договору про закупівлю, укладеного за результатами проведення тендера.

У відповідності до частин 4-6 статті 40 Закону №922-VIII, за результатами проведених переговорів з учасником (учасниками) процедури закупівлі замовник приймає рішення про намір укласти договір про закупівлю.

Повідомлення про намір укласти договір про закупівлю обов`язково безоплатно оприлюднюється в електронній системі закупівель протягом одного дня після ухвалення рішення.

Повідомлення про намір укласти договір про закупівлю повинно містити таку інформацію:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, його категорія;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності);

3) кількість, місце та строк поставки товарів, виконання робіт чи надання послуг;

4) найменування, ідентифікаційний код учасника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань або реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку у паспорті) постачальника товарів, виконавця робіт чи надавача послуг;

5) місцезнаходження та контактні номери телефонів учасника (учасників), з яким (якими) проведено переговори;

6) узгоджена ціна пропозиції учасника процедури закупівлі;

7) умова застосування переговорної процедури закупівлі відповідно до частини другої цієї статті;

8) обґрунтування застосування переговорної процедури закупівлі, експертні, нормативні, технічні та інші документи, що підтверджують наявність умов застосування переговорної процедури закупівлі.

Повідомлення про намір укласти договір може містити іншу інформацію.

Підсумовуючи викладене, суд приходить до висновку, що позивачем дійсно не було дотримано вимог пункту 8 частини 6 статті 40 Закону України «Про публічні закупівлі» при оприлюдненні повідомлення про намір укласти договір під час застосування переговорної процедури за номером UA-2021-12-16-019210-с, оскільки 16.12.2021 року в зазначеному повідомленні позивачем здебільшого прикріплено документи датовані 2019-2020 роках пов`язаних з Договором № 470 та лише на запит відповідача позивач надав договірну ціну та кошториси складені 14 грудня 2021 року які підтверджують наявність умов застосування переговорної процедури закупівлі.

Також, суд звертає увагу на те, що позивач не скористався своїм правом на звернення до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.

Між тим, варто зазначити, що оскаржуваний Висновок у розумінні пункту 19 частини першої статті 4 КАС України - є індивідуальним актом.

Так, загальною рисою, яка відрізняє індивідуальні акти є їх виражений правозастосовний характер.

Головною рисою таких актів є їхня конкретність (гранична чіткість), а саме: чітке формулювання конкретних юридичних волевиявлень суб`єктами адміністративного права, які видають такі акти; розв`язання за їх допомогою конкретних, а саме індивідуальних, справ або питань, що виникають у сфері державного управління; чітка визначеність адресата, конкретної особи або осіб; виникнення конкретних адміністративно-правових відносин, обумовлених цими актами; чітка відповідність такого акта нормам чинного законодавства.

Згідно із частинами першою та третьою статті 7 Закону №922-VIII уповноважений орган здійснює регулювання та реалізує державну політику у сфері закупівель у межах повноважень, визначених цим Законом. Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, здійснює контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією, цим Законом та іншими законами України. Органи, уповноважені на здійснення контролю у сфері закупівель, не мають права втручатися у проведення процедур закупівель.

За приписами пункту 36 частини першої статті 1 Закону №922-VIII, уповноважений орган - центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері публічних закупівель.

Відповідно до п.п. 1-2 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року №43 (далі Положення № 43), державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю. Держаудитслужба у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства.

Основними завданнями Держаудитслужби є: реалізація державної політики у сфері державного фінансового контролю; внесення на розгляд Міністра фінансів пропозицій щодо забезпечення формування державної політики у сфері державного фінансового контролю; здійснення державного фінансового контролю, спрямованого на оцінку ефективного, законного, цільового, результативного використання та збереження державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, досягнення економії бюджетних коштів; надання у передбачених законом випадках адміністративних послуг (п.3 Положення № 43).

За приписами пункту 4 вказаного Положення № 43 Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань, зокрема: реалізує державний фінансовий контроль через здійснення, зокрема, перевірки та моніторингу закупівель; здійснює контроль, зокрема, за дотриманням законодавства про державні закупівлі; вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: вимагає від керівників та інших осіб підприємств, установ та організацій, що контролюються, усунення виявлених порушень законодавства; здійснює контроль за виконанням таких вимог; звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів; застосовує заходи впливу за порушення бюджетного законодавства, накладає адміністративні стягнення на осіб, винних у порушенні законодавства; передає в установленому порядку правоохоронним органам матеріали за результатами державного фінансового контролю у разі встановлення порушень законодавства, за які передбачено кримінальну відповідальність або які містять ознаки корупційних діянь.

Наказом Міністерства фінансів України № 552 від 08.09.2020 року було затверджено форму висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та Порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі (далі Порядок № 552).

За приписами пункту 3 Порядку №552, висновок складається у формі електронного документа і заповнюється відповідно до затвердженої Мінфіном форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - форма висновку) в електронній системі закупівель.

Розділ ІІІ Порядку №552 врегульовував порядок заповнення констатуючої частини форми висновку, яким закріплено, що у пункті 1 зазначаються: 1) дата закінчення моніторингу процедури закупівлі відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі»; 2) питання, що стало предметом аналізу дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель, перелік проаналізованих документів та інформації, інші дії органу державного фінансового контролю, яких було вжито відповідно до законодавства для забезпечення проведення моніторингу процедури закупівлі; опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу процедури закупівлі, із зазначенням: структурної одиниці нормативно-правового акта, норми якої порушено, його виду, найменування суб`єкта нормотворення, дати прийняття та його реєстраційного індексу (крім законів), заголовка, а в разі відсилання до зареєстрованого нормативно-правового акта - також дати і номера його державної реєстрації в Міністерстві юстиції України. Під час зазначення структурної одиниці закону зазначається лише її заголовок (крім законів про внесення змін); найменування та реквізитів документів, на підставі яких зроблено висновок про наявність порушення (у разі потреби також деталізуються суть та обставини допущення порушення).

У пункті 2 заповнюється висновок про наявність чи відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель за кожним із питань, що аналізувалися.

У разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

У цій справі предметом оскарження є висновок Західного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі, яким зобов`язано позивача як замовника здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема шляхом вжиття заходів з недопущення вказаних порушень у подальшому, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Зміст оскаржуваного висновку, який є індивідуально-правовим актом і породжує права та обов`язки для позивача, має відповідати вимогам, визначеним частиною другою статті 2 КАС України.

Натомість, оскаржуване рішення контролюючого органу не відповідає критеріям чіткості та зрозумілості індивідуального акта, та породжує його неоднозначне трактування, що в свою чергу впливає на можливість реалізації права або виконання обов`язку платником податків виконати юридичне волевиявлення суб`єкта владних повноважень.

Верховний Суд 30.11.2021 року в своїй постанові по справі № 160/8403/19 висловив наступну правову позицію.

Обґрунтованість, в силу статті 2 КАС України, є однією із обов`язкових ознак рішення (дії, бездіяльності) суб`єкта владних повноважень, що підлягає встановленню адміністративним судом.

Системний аналіз приписів статті 7-1 Закону №922-VIII, розділу ІІІ Порядку №86, а також установлених судами попередніх інстанцій обставин справи, дає підстави дійти висновку про те, що з метою виконання вимоги щодо обґрунтованості оскаржуваного висновку відповідачеві не достатньо вказати у його змісті на факт відповідного(их) порушення (порушень). Відповідач зобов`язаний навести опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу закупівлі, а також, у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, окремо зазначити структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якої орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути в установленому законодавством порядку виявлені порушення, а також зобов`язання щодо їхнього усунення.

Таким чином законодавець поклав обов`язок на відповідача у Висновку про результати моніторингу закупівлі, у разі виявлення порушень, зобов`язати замовника усунути порушення чітко визначивши установлений законодавством порядок усунення.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів Верховний Суд погоджується із доводами позивача про те, що зазначивши в оскаржуваному висновку про зобов`язання здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень, відповідач не конкретизував яких саме заходів має вжити позивач, не визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу закупівлі порушень, що свідчить про його нечіткість та невизначеність.

Можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких необхідно вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень.

Спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи необхідно вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства.

Зобов`язальний характер вимог щодо усунення виявлених порушень свідчить як про встановлення цих порушень, так і про визначення імперативного обов`язкового способу їхнього усунення.

В постанові від 02.12.2021 року у справі № 320/4611/19 Верховний Суд висловив таку ж саму правову позицію щодо подібних обставин. Верховний Суд акцентував увагу, що рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.

Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб, тощо.

Верховний Суд, зокрема, у постановах від 11 червня 2020 року в справі №160/6502/19, від 12 серпня 2020 року у справа №160/11304/19, від 21 січня 2021 року у справі №400/4458/19, від 28 січня 2021 року у справі №160/12925/19, де вирішувалися подібні правовідносини, висловлював правову позицію, що спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства. Можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень.

Верховний Суд у своїй практиці неодноразово констатував, що зазначення Держаудитслужбою у висновку про необхідність «усунути порушення законодавства в сфері публічних закупівель» без конкретизації яких саме заходів має вжити замовник та без визначення способу усунення виявлених під час моніторингу порушень свідчить про його нечіткість та невизначеність, що є порушенням вимог закону в частині змісту висновку як акта індивідуальної дії.

Виходячи з наведеного, суд погоджується із доводами позивача про те, що зазначивши в оскаржуваному Висновку від 10.03.2022 року про зобов`язання здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень, відповідач не конкретизував яких саме заходів має вжити позивач, не визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу закупівлі порушень, що свідчить про його нечіткість та невизначеність.

За таких обставин, суд дійшов висновку про невідповідність оскаржуваного Висновку відповідача від 10.03.2022 року, як акта індивідуальної дії критеріям обґрунтованості та вмотивованості, що є підставою для визнання його протиправним і скасування.

Згідно зі ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Згідно положень ст.75 КАС України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. При цьому в силу положень ст. 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно з ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2 ст. 77 КАС України).

Таким чином, особливістю адміністративного судочинства є те, що обов`язок доказування в спорі покладається на відповідача орган публічної влади, який повинен надати суду всі матеріали, які свідчать про його правомірні дії.

Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27.09.2001, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані. Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

В пункті 42 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Бендерський проти України» від 15 листопада 2007 року, заява № 22750/02, зазначено, що відповідно до практики, яка відображає принцип належного здійснення правосуддя, судові рішення мають у достатній мірі висвітлювати мотиви, на яких вони базуються. Межі такого обов`язку можуть різнитися залежно від природи рішення та мають оцінюватися в світлі обставин кожної справи.

Європейський суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що в разі коли йдеться про питання загального інтересу, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (див. рішення у справах «Беєлер проти Італії» [ВП] (Beyeler v. Italy [GC]), заява № 33202/96, п. 120, ECHR 2000, «Онер`їлдіз проти Туреччини» [ВП] (Oneryэldэz v. Turkey [GC]), заява № 48939/99, п. 128, ECHR 2004-XII, «Megadat.com S.r.l. проти Молдови» (Megadat.com S.r.l. v. Moldova), заява № 21151/04, п. 72, від 8 квітня 2008 року, і «Москаль проти Польщі» (Moskal v. Poland), заява № 10373/05, п. 51, від 15 вересня 2009 року). Також, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (див., наприклад, рішення у справах «Лелас проти Хорватії» (Lelas v. Croatia), заява № 55555/08, п. 74, від 20.05.2010 року, і «Тошкуце та інші проти Румунії» (Toscuta and Others v. Romania), заява № 36900/03, п. 37, від 25.11.2008) і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах.

Відповідно до ст.90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відтак, приймаючи до уваги вищевикладене та оцінюючи наявні у матеріалах справи письмові докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню. У процесі розгляду справи не встановлено інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору, і доказів на підтвердження цих обставин.

Решта доводів та заперечень учасників справи висновків суду по суті позовних вимог не спростовують. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Згідно ч. 1 ст. 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Згідно з ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

За звернення до суду із зазначеним позовом позивач сплатив 2481,00 грн судового збору, що підтверджується платіжним дорученням № 306 від 22.03.2022 року.

У зв`язку з задоволенням даного адміністративного позову суд дійшов висновку про стягнення з відповідача на користь позивача судових витрат зі сплати судового збору в розмірі 2481,00 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 6, 7, 8, 9, 10, 77, 90, 139, 242-246, 250, 251, 255, 262, 295, 297 КАС України, суд

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Управління житлово-комунального господарства Ізмаїльської міської ради Ізмаїльського району Одеської області до Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області про визнання протиправним та скасування висновку задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати висновок Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-12-16-019210-с від 10.03.2022.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області на користь Управління житлово-комунального господарства Ізмаїльської міської ради Ізмаїльського району Одеської області судові витрати у розмірі 2481,00 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до П`ятого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Учасники справи:

Позивач: Управління житлово-комунального господарства Ізмаїльської міської ради Ізмаїльського району Одеської області (68600, Одеська область, м. Ізмаїл, вул.Соборна, 31, ).

Відповідач: Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області (33028, м. Рівне, вул. Міцкевича, 14, ).

Суддя Олена СКУПІНСЬКА