Справа № 620/18817/21
Суддя: Баргаміна Н.М.
Дата ухвалення: 2022-06-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 червня 2022 року Чернігів Справа № 620/18817/21

Чернігівський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Баргаміної Н.М.,

при секретарі Кондратенко О.В.,

за участю представників позивача Скроботова Є.А., Кириченко Ю.Ю., представника відповідача Пуценко Т.В., розглянувши за правилами загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АВТО КИТ» до Управління Держпраці у Чернігівській області про визнання протиправним та скасування припису,

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «АВТО КИТ» звернулось до суду з позовом до Управління Держпраці у Чернігівській області про визнання протиправним та скасування припису про усунення виявлених порушень законодавства в сферах охорони праці, промислової безпеки, гігієни праці № 06-05/716 ПЗ від 27.09.2021.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що позапланова перевірка була проведена передчасно та з порушенням абзацу 9 частини першої статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». Вказує, що оскаржуваним приписом зобов`язано усунути порушення, які не мають місце у діяльності суб`єкта господарювання.

Відповідач подав відзив на позов, в якому просив відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог, посилаючись на те, що відповідно до направлення на проведення перевірки від 20.09.2021 № 716, на підставі наказу від 20.09.2021 № 1506-Н, Управлінням Держпраці у Чернігівській області у період з 21.09.2021 по 27.09.2021 проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавчих та нормативно-правових актів з охорони праці та промислової безпеки з метою встановлення дійсних обставин настання нещасного випадку зі смертельним наслідком, який стався 09.09.2021 з водієм транспортних засобів ОСОБА_1 , 1969 року народження, ТОВ «АВТО КИТ». Вказує, що позивач необґрунтовано посилається на відсутність підстав для проведення позапланового заходу, ототожнюючи його проведення із механізмом проведення спеціального розслідування нещасного випадку зі смертельним наслідком згідно норм Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, за результатами якого спеціальна комісія складає акт. Зазначає, що рішення щодо визнання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) пов`язаними чи не пов`язаними з виробництвом приймається комісією (спеціальною комісією) шляхом голосування простою більшістю голосів, натомість Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» не має застереження щодо проведення позапланових заходів виключно за наявності висновку про пов`язання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) з виробництвом.

Позивачем було подано відповідь на відзив, в якій, зокрема, вказав, що посилання відповідача у відзиві на те, що відсутність підстав для проведення позапланової перевірки нівелюється фактичним допуском до її проведення інспектора, який завершив перевірку та склав акт не можуть виправдовувати протиправність проведення перевірки і її результатів.

Процесуальні дії у справі: ухвалою суду від 10.02.2022, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, було викликано в якості свідка ОСОБА_2 .

Вислухавши пояснення представників сторін, заслухавши показання свідка, розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Начальником відділу нагляду в будівництві, котлонагляді, на транспорті та зв`язку Управління Держпраці у Чернігівській області Кіндер В. на ім`я начальника Управління Держпраці у Чернігівській області підготовлено доповідну записку від 17.09.2021 № 2239 про проведення позапланової перевірки позивача (а.с. 125).

На підставі вказаної доповідної записки, 20.09.2021 відповідачем були видані наказ № 1506-Н про проведення позапланової перевірки Товариства з обмеженою відповідальністю «АВТО КИТ» щодо дотримання вимог законодавчих та нормативно-правових актів з охорони праці та промислової безпеки з метою встановлення дійсних обставин настання нещасного випадку зі смертельним наслідком, який стався 09.09.2021 з водієм транспортних засобів «АВТО КИТ» ОСОБА_1 та направлення № 716 з терміном інспекційного відвідування з 21 по 27.09.2021 (а.с. 126, 127).

На підставі вищезазначених наказу та направлення головним інспектором відділу нагляду в будівництві, котлонагляді, на транспорті та зв`язку ОСОБА_2 проведено позапланову перевірку відповідача, за результатами якої складено акт № 06-05/716 ПЗ від 27.09.2021 проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сферах охорони праці, промислової безпеки, гігієни праці (а.с. 13-26).

Також відповідачем 27.09.2021 винесено припис про усунення виявлених порушень законодавства у сферах охорони праці, промислової безпеки, гігієни праці № 06-05/716 ПЗ (а.с. 27-31).

Не погоджуючись з вказаним приписом, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Даючи правову оцінку обставинам вказаної справи, суд зважає на наступне.

У відповідності з положеннями частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі Закон).

Так, згідно абзацу третього статті 1 Закону заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Згідно частини першої статті 4 Закону державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Абзацом дев`ятим частини першої статті 6 Закону передбачено, що підставами для здійснення позапланових заходів є настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.

Частинами першою-третьою статті 7 Закону встановлено, що для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки. На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою. У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).

Водночас, частина п`ята статті 7 Закону встановлює, що перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення). Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання.

Вказаний обов`язок органу державного нагляду (контролю) щодо надання суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення) кореспондується з визначеним частиною першою статті 10 Закону правом суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) перевіряти наявність у посадових осіб органу державного нагляду (контролю) службового посвідчення та посвідчення (направлення) і одержувати копію посвідчення (направлення) на проведення планового або позапланового заходу.

Отже, у посадових осіб органу державного нагляду (контролю) виникає право на проведення планової/позапланової перевірки за сукупності двох умов: наявності визначених законом підстав для її проведення (правова підстава) та надіслання/пред`явлення оформленого відповідно до вимог закону направлення на проведення перевірки, а також службового посвідчення осіб, які зазначені в направленні на проведення перевірки (формальна підстава).

Як було встановлено судом позапланова перевірка була призначена на підставі статті 6 Закону з метою встановлення дійсних обставин настання нещасного випадку зі смертельним наслідком, який стався 09.09.2021 з водієм транспортних засобів Товариства з обмеженою відповідальністю «АВТО КИТ» ОСОБА_1 .

При цьому, суд звертає увагу, що згідно абзацу дев`ятого частини першої статті 6 Закону підставою для здійснення позапланового заходу є настання не будь-якої смерті потерпілого, а лише тих, що настали внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.

Так, судом також встановлено, що позивачем 14.09.2021 було подано повідомлення про нещасний випадок/гостре професійне захворювання (отруєння) (а.с. 124).

Наказом Управління Держпраці у Чернігівській області від 15.09.2021 № 116-36-НВ «Про призначення комісії зі спеціального розслідування» було створено комісію для з`ясування обставин і причин настання нещасного випадку зі смертельним наслідком, що стався 09.09.2021 з водієм транспортних засобів Товариства з обмеженою відповідальністю «АВТО КИТ» ОСОБА_1 (а.с. 32-33).

Так, утвореною комісією було складено акт від 01.11.2021 спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 09.09.2021 з водієм транспортних засобів Товариства з обмеженою відповідальністю «АВТО КИТ» ОСОБА_1 , за висновками якого комісія дійшла висновку, що вказаний нещасний випадок визнаний таким, що пов`язаний з виробництвом (а.с. 34-50).

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_2 пояснив, що на підставі наказу та направлення була проведена перевірка Товариства з обмеженою відповідальністю «АВТО КИТ», було вручено вимогу про надання документів. В ході перевірки була надана частина документів, оглянуто напівпричеп, складено акт та припис, від підпису акту та припису керівник товариства відмовився.

Тобто лише 01.11.2021 спеціально створеною комісією Управління Держпраці у Чернігівській області відповідно до чинного законодавства було встановлено той факт, що нещасний випадок, що стався 09.09.2021 з водієм транспортних засобів Товариства з обмеженою відповідальністю «АВТО КИТ» ОСОБА_1 є таким, що пов`язаний з виробництвом.

Разом з тим, до встановлення вищевказаного факту, правові підстави для призначення на підставі абзацу дев`ятого частини першої статті 6 Закону позапланової перевірки Товариства з обмеженою відповідальністю «АВТО КИТ» були відсутні.

Згідно з усталеною правовою позицією, неодноразово висловленою як Верховним Судом України у постанові від 27.01.2015 у справі №21-425а14, так і у постановах Верховного Суду від 05.02.2019 у справі № 821/1157/16, від 05.02.2019 у справі №2а-10138/12/2670, від 04.02.2019 у справі №807/242/14, лише дотримання умов та порядку прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок, може бути підставою для визнання правомірними дій контролюючого органу щодо їх проведення. У свою чергу порушення контролюючим органом вимог щодо призначення та проведення перевірки призводить до відсутності правових наслідків такої. Таким чином, у випадку незаконності перевірки, прийнятий за її результатами акт індивідуальної дії підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у справі № 826/17123/18 від 21.02.2020 відступив від висновків про застосування норми права у подібних правовідносинах у частині того, що саме на етапі допуску до перевірки платник податків може поставити питання про необґрунтованість її призначення та проведення, реалізувавши своє право на захист від безпідставного здійснення податкового контролю щодо себе; а також, що допуск до перевірки нівелює правові наслідки процедурних порушень, допущених контролюючим органом при призначенні та проведенні відповідної документальної виїзної або фактичної перевірки, які викладено в постановах Верховного Суду від 13.03.2018 (справа № 804/1113/16), від 24.05.2019 (справа № 826/16221/15), від 03.10.2019 (справа № 820/850/16), від 16.10.2019 (справа № 820/11291/15), від 22.11.2019 (справа № 815/4392/15) тощо.

Водночас, судова палата з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду сформулювала правовий висновок, відповідно до якого незалежно від прийнятого платником податків рішення про допуск (недопуск) посадових осіб до перевірки, оскаржуючи в подальшому наслідки проведеної контролюючим органом перевірки у вигляді податкових повідомлень-рішень та інших рішень, платник податків не позбавлений можливості посилатись на порушення контролюючим органом вимог законодавства щодо проведення такої перевірки, якщо вважає, що вони зумовлюють протиправність таких податкових повідомлень-рішень. При цьому, таким підставам позову, за їх наявності, суди повинні надавати правову оцінку в першу чергу, а у разі, якщо вони не визнані судом такими, що тягнуть протиправність рішень, прийнятих за наслідками такої перевірки, - переходити до перевірки підстав позову щодо наявності порушень податкового та/або іншого законодавства.

З огляду на вищезазначений правовий висновок Верховного Суду, оскаржуючи наслідки проведеної контролюючим органом перевірки у вигляді податкових повідомлень-рішень платник податків може посилатись на порушення порядку проведення такої перевірки (наказу), яким судами, поряд із встановленими в ході перевірки порушеннями податкового та/або іншого законодавства, має бути надана правова оцінка в першу чергу.

Наведені висновки безпосередньо стосуються податкових правовідносин, проте закріплюють загальне правило, що порушення процедури прийняття рішення суб`єктом владних повноважень саме по собі може бути підставою для визнання його протиправним та скасування.

Разом із тим, суд зазначає, що Європейський суд з прав людини неодноразово на дотриманні державними органами принципу «належного урядування».

Так, у рішенні по справі «Рисовський проти України» (Заява № 29979/04; 20 жовтня 2011 року) ЄСПЛ вкотре наголошено, що принцип «належного урядування», як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість. Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків (рішення у справі «Лелас проти Хорватії»). Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються (рішення у справах «Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки», «Ґаші проти Хорватії», «Трґо проти Хорватії).

З огляду на вищенаведені обставини та з урахуванням правових висновків Верховного Суду, суд приходить до висновку, що вказані порушення зумовлюють протиправність здійсненого заходу державного нагляду (контролю) та прийняття за його наслідками припису про усунення виявлених порушень законодавства у сферах охорони праці, промислової безпеки, гігієни праці від 27.09.2021 № 06-05/716 ПЗ, оскільки описані вище порушення виключають допустимість як доказів відомостей, отриманих в ході такої перевірки, та, відповідно, нівелюють її результати.

Посилання представника відповідача на пункт 49 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 № 337, суд вважає необґрунтованим, оскільки вказаний пункт жодним чином не визнає обов`язковим проведення позапланової перевірки під час спеціального розслідування нещасного випадку.

Стосовно інших посилань учасників справи, то суд критично оцінює такі з огляду на їх необґрунтованість, та зазначає, що згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

З урахуванням зазначеного, суд доходить висновку, що припис Управління Держпраці у Чернігівській області про усунення виявлених порушень законодавства в сферах охорони праці, промислової безпеки, гігієни праці № 06-05/716 ПЗ від 27.09.2021 є протиправною та підлягає скасуванню.

У відповідності до вимог частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

З урахуванням зазначеного, суд, на підставі наданих доказів в їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України приходить до висновку, що позов Товариства з обмеженою відповідальністю «АВТО КИТ» підлягає задоволенню повністю.

Частиною сьомою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

Відповідно до частин третьої та четвертої статті 143 Кодексу адміністративного судочинства України якщо сторона з поважних причин не може до закінчення судових дебатів у справі подати докази, що підтверджують розмір понесених нею судових витрат, суд за заявою такої сторони, поданою до закінчення судових дебатів у справі, може вирішити питання про судові витрати після ухвалення рішення по суті позовних вимог. Для вирішення питання про судові витрати суд призначає судове засідання, яке проводиться не пізніше п`ятнадцяти днів з дня ухвалення рішення по суті позовних вимог.

Враховуючи вищевикладене та повідомлення позивача про намір подати докази про понесені судові витрати відповідно до частини сьомої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, суд вважає за необхідне призначити судове засідання для вирішення питання про судові витрати та встановити позивачу строк для подання доказів щодо розміру понесених судових витрат.

Керуючись статтями 72-74, 77, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «АВТО КИТ» (вул. Шевченка, 42, с. Киїнка, Чернігівський район, Чернігівська область, 15505, ) до Управління Держпраці у Чернігівській області (вул. П`ятницька, буд. 39, м. Чернігів, 14000, ) про визнання протиправним та скасування припису задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати припис Управління Держпраці у Чернігівській області про усунення виявлених порушень законодавства в сферах охорони праці, промислової безпеки, гігієни праці № 06-05/716 ПЗ від 27.09.2021.

Призначити судове засідання для вирішення питання про судові витрати на 13.06.2022 о 13:30 год., в приміщенні Чернігівського окружного адміністративного суду за адресою: м. Чернігів, вул. Київська, 23, зал судового засідання № 7.

Встановити Товариству з обмеженою відповідальністю «АВТО КИТ» строк для подання доказів щодо розміру понесених ним судових витрат до 06.06.2022.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 09.06.2022.

Суддя Н.М. Баргаміна