Справа № 580/10205/21
Суддя: Піньковський Р. В.
Дата ухвалення: 2022-06-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 червня 2022 року Уманський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Піньковського Р.В.

секретаря судового засідання Прокопенко І.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Відділу будівельного контролю управління містобудування, землевпорядкування, комунального майна та будівельного контролю Уманської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом, у якому просив суд скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення № 24 від 15.11.2021 року щодо його притягнення до адмінвідповідальності за ч. 6 ст. 96 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі 25500 гривень, а також стягнути з відповідача судові витрати.

В обґрунтування позовних вимог зазначає наступне.

Ним, громадянином Французької Республіки на підставі декларації про початок виконання будівельних робіт від 03.06.2016 року проводилися будівельні роботи житлового будинку готельного типу на належній йому земельній ділянці по АДРЕСА_1 .

Близько 08 години ранку 10 листопада 2021 року охоронник на території зазначеної земельної ділянки знайшов конверт з повідомленням відповідача про проведення 10.11.2021 року о 10 годині 00 хвилин позапланової перевірки дотримання вимог діючого законодавства в сфері містобудівної діяльності при влаштуванні прибудови, про що одразу повідомив його адвоката.

Особисто він цього листа не отримував, оскільки з жовтня 2021 року по 20 листопада 2021 року перебував за межами України. Хто отримав вказаний лист та підкинув на його земельну ділянку йому не відомо.

10 листопада 2021 року його адвокат повідомив відповідача про те, що він перебуває за кордоном та не має можливості надати усі необхідні документи та бути присутнім при проведенні перевірки, у зв`язку з чим просив перенести проведення перевірки.

16 листопада 2021 року його адвокатом було отримано постанову про адміністративне правопорушення, якою його визнано винним у вчиненні адмінправопорушення, передбаченого ч. 6 ст. 96 КУпАП та незрозуміло чому накладено штраф на «Гол Шалом» у розмірі 1500 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що у грошовому еквіваленті становить 25500 гривень.

З тексту оскаржуваної постанови він дізнався про те, що 13.12.2019 року рішенням № 610 було скасовано містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва, затверджених наказом від 08.07.2019 року; 15.01.2020 року наказом № 12 скасовано реєстрацію повідомлення про початок будівельних робіт на об`єкт будівництва; 10.11.2021 року відносно нього було складено протокол про адміністративне правопорушення № 24, припис № 35 про зупинення підготовчих та будівельних робіт, припис № 36 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та акт № 46 за результатами позапланового заходу.

Однак, ні він, ні його адвокат про існування цих документів не знали та їх копій не отримували.

На його думку відповідачем було порушено визначений чинним законодавством порядок проведення позапланового заходу та не дотримано при цьому законодавчих вимог. Так, ні він, ні його представник не брали участі під час проведення такої перевірки, а тому складання спірного рішення порушило його права, позбавило його можливості надати заперечення, зауваження, пояснення тощо. Як наслідок, відповідачем не з`ясовано причини невиконання ним припису станом на час проведення позапланової перевірки.

При виявленні певних порушень посадові особи державного архітектурно-будівельного контролю мають право видавати обов`язкові для виконання приписи, але для цього їм необхідно скласти акт перевірки, протокол і потім видається припис, у якому обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень. Такий припис складається у двох примірниках, один із яких залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль під підпис, не пізніше трьох робочих днів з дня складання акту перевірки. У протоколі про виявлення такого порушення має міститися дата, час і місце його складання, посада та прізвище, ініціали особи, що склала такий протокол, інформація про суб`єкта відносно якого виявлено порушення, місце вчинення правопорушення і його суть, нормативно-правовий акт, вимоги якого порушено, положення Закону, яке передбачає відповідальність за відповідне правопорушення, прізвища свідків, при їх наявності, пояснення суб`єкта, який має право крім пояснень вказати свої зауваження щодо змісту протоколу, у разі відмови від підпису у протоколі він має викласти причини такої відмови, йому мають бути роз`яснені його права та обов`язки.

Справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів.

Справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб. Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Жодних із складених відділом державного архітектурно-будівельного контролю документів в його присутності або присутності його адвоката - не складався і не підписувався.

Також жодних будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 - не проводиться.

Крім того, оскаржуваною постановою визнано його - ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 6 ст. 96 КУпАП, а штраф у цій же постанові має сплатити ОСОБА_3 , але хто ця особа йому не відомо.

У зв`язку із зазначеним вимушений звернутися до суду з цим позовом, який просить суд задовольнити.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, на адресу суду надійшла письмова заява його представника - адвоката Яроміч О.В., у якій просить суд справу слухати у її відсутність та у відсутність її довірителя та просить суд позов задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлені належним чином, про причини неявки суд не повідомляли.

Відповідно до ч. 3 ст. 268 КАС України, неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій.

Згідно ч. 4 ст. 229 КАС України у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, дійшов до такого висновку.

Згідно з вимогами статті 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, а також іншими документами.

Відповідно до копії постанови № 24 від 15.11.2021 року начальник відділу будівельного контролю Управління містобудування, землевпорядкування, комунального майна та будівельного контролю Уманської міської ради Ткачук А.С. розглянувши протокол про адміністративне правопорушення від 10.11.2021 року № 24, акт складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт № 46 від 10.11.2021 року, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил № 36 від 10.11.2021 року, припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт, установив, що ОСОБА_1 на час проведення перевірки 11.10.2021 р. на об`єкті: «Будівництво житлового будинку» за адресою: АДРЕСА_1 встановлено, що 13.12.2019 року рішення № 610 скасовано містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва затверджених наказом від 08.07.2019 року № 93/15-14.

Відповідно 15.01.2020 року наказом №12 відділу державного архітектурно-будівельного контролю Уманської міської ради скасовано реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт № ЧК98 від 25.07.2019 року на об`єкт: «Будівництво житлового будинку» за адресою: АДРЕСА_1 , замовником якого є ОСОБА_1 . Станом на 10.11.2021 року дозвільні документи на проведення будівельних робіт відсутні, на вищезазначеній земельній ділянці збудовано восьмиповерховий будинок. Такими діями він порушив ч. 1 ст. 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» п. 27 «Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт», затверджених постановою КМУ від 13.04.2011 №466. ОСОБА_1 на розгляд не з`явився.

Вказаною постановою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 6 ст. 96 КУпАП, при цьому накладено на ОСОБА_3 адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 1500 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 25500 гривень.

Згідно ч.2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах та у спосіб визначений Конституцією України та Законами України.

Відповідно до змісту вимог ч. 1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Як передбачено приписами ч.2 ст.2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Спірні правовідносини, що виникли між сторонами регулюються Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Законом України «Про архітектурну діяльність», Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», «Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» (затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 533), «Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт» (затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року № 466), та іншими законодавчими актами, в редакціях, що діяли на момент винесення оскаржуваної постанови.

Згідно з абзацом 1 частини 1 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно з абзацом 3 частини 1 статті 41 цього ж Закону, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до підпункту 1 пункту 2 Порядку №533 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється, зокрема за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції.

Відповідно до пункту 5 Порядку №533 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами за територіальним принципом.

Згідно з пунктом 1 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 року № 244, цей Порядок визначає процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Згідно з пунктом 2 цього ж Порядку №244 справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», розглядаються такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; Держархбудінспекцією.

Судом встановлено, що згідно оскаржуваної постанови у відділі державного будівельного контролю Управління містобудування, землевпорядкування, комунального майна та будівельного контролю Уманської міської ради була наявна справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , яка складалася із протоколу про адміністративне правопорушення, акту перевірки та приписів. При цьому, у винесеній постанові по справі про адмінправопорушення, зазначено, що ОСОБА_1 не був присутній під час розгляду справи про адмінправопорушення.

Згідно копії заяви-повідомлення від адвоката Цімохи Р.Р., направленої на адресу відділу будівельного контролю управління містобудування, землекористування, комунального майна та будівельного контролю Уманської міської ради, де вона зареєстрована 10.11.2021 року о 08.00 годині, Цімоха Р.Р. просив перенести на інший день і час позапланову перевірку дотримання вимог діючого законодавства в сфері містобудівної діяльності при влаштування прибудови за адресою: АДРЕСА_1 , та повідомив, що громадянин ОСОБА_1 на цей час перебуває за територією України. Жодного повідомлення про проведення позапланової перевірки, яка відбудеться 10 листопада 2021 року за адресою: АДРЕСА_1 та його представник не отримували. Оскільки ОСОБА_1 перебуває за межами України, можливості надати усі необхідні для перевірки документи, він не має.

Згідно положень п.10 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 6 квітня 1995 р. № 244 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 2 жовтня 2013 р. № 735) (далі - Порядок) уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб`єкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб`єкта містобудування.

Відповідно до п.13 Порядку протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб`єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності). У разі відмови суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, від підписання протоколу або ознайомлення з ним уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, робить про це відповідну відмітку в ньому. Суб`єкт містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які є його невід`ємною частиною, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

У відповідності до приписів п. п. 16-18 Порядку справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

Справа розглядається відкрито та на засадах рівності всіх учасників.

п.25 Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку керівникові або уповноваженому представникові суб`єкта містобудування чи надсилається йому поштою або через електронний кабінет, про що робиться відмітка у постанові.

З урахуванням зазначених положень законодавства матеріали справи не містять та відповідачем не надано до суду будь-яких відомостей про одержання ОСОБА_1 протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи, також відсутнє підтвердження щодо відмови суб`єкта містобудування від підписання даного протоколу або ознайомлення з ним. Також суб`єктом владних повноважень, чиє рішення оскаржується, не надано підтвердження щодо належного повідомлення суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, про час і місце розгляду справи.

Крім цього, в оскаржуваній постанові відсутні відмітки про ознайомлення з постановою ОСОБА_1 , інформація про направлення йому копії цієї постанови, роз`яснення прав та обов`язків як особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, визначених ст. 63 Конституції України, ст. 268 КУпАП, з огляду на вказане вище ОСОБА_1 був позбавлений можливості захищатись від інкримінованого йому адміністративного правопорушення, реалізовувати свої процесуальні права у спосіб, передбачений КУпАП. Також у резолютивній частині постанови вказано, що винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 6 ст. 96 КУпАП визнано ОСОБА_1 , але стягнення у виді штрафу накладено на ОСОБА_3 , при цьому з матеріалів справи не зрозуміло його статус та яке він має відношення до вчиненого адміністративного правопорушення.

Факт відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підпису повинен буди засвідчений підписами свідків або іншими допустимими доказами в розумінні ст. 251 КУпАП, які б доводили такий факт відмови.

Незважаючи на дані обставини, начальником відділу будівельного контролю управління містобудування, землекористування, комунального майна та будівельного контролю Уманської міської ради притягнуто ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності без допустимих, належних та достатніх доказів, без з`ясування всіх обставин справи на підставі доказів та без врахування заяви його представника про відкладення розгляду справи, у якій чітко вказані причини заявлення такого клопотання.

Згідно із ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

При винесенні оскаржуваної постанови відповідно до вимог ст. 280 КУпАП не перевірено усіх істотних обставин, що підлягають з`ясуванню при розгляді справи про адміністративне правопорушення.

Постанова не відповідає вимогам ст. 283 КУпАП, викладені в ній дані не підтверджені допустимим та належними доказами.

Будь-які інші докази про наявність вини позивача у вчиненні ним даного адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 6 ст. 96 КУпАП, до суду не подано на спростування тверджень позивача.

Постанова оголошується негайно після закінчення розгляду справи (стаття 285 КУпАП). Копія постанови протягом трьох днів вручається або висилається поштою рекомендованим листом особі, стосовно якої її винесено.

Відповідно до приписів ст. 285 КУпАП копія постанови в той самий строк вручається або надсилається потерпілому на його прохання. Копія постанови вручається під підпис. У разі якщо копія постанови надсилається, про це робиться відповідна відмітка у справі.

У випадках, передбачених відповідно ст. 258 цього Кодексу, копія постанови у справі про адміністративне правопорушення вручається особі, щодо якої її винесено, на місці вчинення правопорушення (ч. 5 ст. 285 КУпАП).

Однак, в порушення вказаних вимог Кодексу копія оскаржуваної постанови не вручена ОСОБА_1 на місці вчинення правопорушення під підпис, не надіслана поштою рекомендованим листом.

Відомості, про те, що ОСОБА_1 відмовився від підпису та отримання копії постанови відсутні, а також спростовуються його твердженнями з позовної заяви. Розгляд справи про адміністративне правопорушення було проведено начальником відділу будівельного контролю управління містобудування, землевпорядкування, комунального майна та будівельного контролю Уманської міської ради у його відсутність, він не повідомлявся на місці складання постанови про її винесення. Вказані обставини відповідачем не спростовано.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 КУпАП (ч. 2 ст. 251 КУпАП).

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Правова позиція щодо обов`язку доказування відповідачем вини позивача викладена у постановах Верховного Суду від 15.11.2018 у справі № 524/5536/17, від 17.07.2019 у справі № 295/3099/17, від 13.02.2020 у справі № 524/9716/16-а.

За змістом оскаржуваної постанови немає посилань на докази.

Таким чином, відсутні докази, що б відповідали критеріям ст. 251 КУпАП щодо вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 6 ст. 96 КУпАП, що свідчить про недоведеність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Представник відповідача в суд не з`явився та не надав суду доказів, на яких ґрунтується висновок про вчинення ОСОБА_1 конкретного адміністративного правопорушення, зокрема будь-які пояснення очевидців (свідків), які б підтвердили склад адміністративного правопорушення, не отримано його пояснень, адміністративне стягнення накладено на особу, яка не має ніякого відношення до обставин, викладених у постанові про адміністративне правопорушення, не роз`яснено його права та обов`язки, відсутня інформація про те, що ОСОБА_1 повідомлявся про зміни щодо скасування отриманого раніше рішення на проведення будівельних робіт, відсутня інформація про те, чи було відомо останньому про існування приписів, тощо.

Отже, відповідач, який є суб`єктом владних повноважень, всупереч вимогам частини 2 статті 71 КАС України, не надав жодних належних і допустимих у розумінні статті 70 КАС України доказів, які б підтверджували правомірність винесення ним оскаржуваної постанови про адміністративне правопорушення та не спростував тверджень позивача щодо відсутності в його діях складу правопорушення, за яке його притягнуто до адміністративної відповідальності.

Лише постанова про накладення адміністративного стягнення № 24 від 15.11.2021 не може вважатись доказом вчинення адміністративного правопорушення, таке рішення повинно бути обґрунтованим доказами.

Стаття 129 Конституції України передбачає, що однією з основних засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Практика Європейського суду з прав людини, зокрема: рішення від 08.02.2001 у справі «Берктай проти Туреччини», рішення від 07.11.2002 у справі «Лавенте проти Латвії», вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростованих презумпцій.

Оскаржувана постанова винесена з недотриманням порядку розгляду справ про адміністративні правопорушення, що призвело до порушення права особи на захист, передбаченого ст. 268 КУпАП.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

За вказаних обставин суд дійшов висновку про протиправність притягнення позивача до адміністративної відповідальності, оскільки відсутні належні докази на підтвердження обставин, зазначених в оскаржуваній постанові від 15.11.2021 та підстави для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 6 ст. 96 КУпАП. Адміністративний позов підлягає задоволенню зі скасуванням оскаржуваного рішення.

Згідно ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Судом встановлено, що при зверненні до суду з даним позовом позивачем було сплачено судовий збір в розмірі 908 грн.

Оскільки позовні вимоги ОСОБА_1 про скасування оскаржуваної постанови судом були задоволені, то з Відділу будівельного контролю управління містобудування, землевпорядкування, комунального майна та будівельного контролю Уманської міської ради на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в сумі 908 грн.

На підставі ст. ст. 96, 251, 252, 280 КУпАП, керуючись ст. ст. 2, 77, 121, 139, 241-246, 286 КАС України, суд -

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Відділу будівельного контролю управління містобудування, землевпорядкування, комунального майна та будівельного контролю Уманської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення - задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову № 24 від 15.11.2021 року начальника відділу будівельного контролю Управління містобудування, землевпорядкування, комунального майна та будівельного контролю Уманської міської ради Ткачука А.С. про визнання ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 6 ст. 96 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 25500 гривень.

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ознаками ч. 2 ст. 122 КУпАП - закрити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Відділу будівельного контролю Управління містобудування, землевпорядкування, комунального майна та будівельного контролю Уманської міської ради (, пл.. Соборності, 1, м. Умань, Черкаська область, 20300) на користь ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) сплачений судовий збір у розмірі 908 (дев`ятсот вісім) грн. 00 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя: Р. В. Піньковський