Справа № 480/12129/21
Суддя: О.А. Прилипчук
Дата ухвалення: 2022-06-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
Сумський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Прилипчука О.А.,
за участю секретаря судового засідання - Сізової К.О.,
позивача - ОСОБА_1 ,
представника позивача - Хурченко С.О.,
представника відповідача - Давиденко О.В.,
за позовом ОСОБА_1
до Головного управління Національної поліції в Сумській області
про визнання протиправним та скасування наказу,-
В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 звернувся до Сумського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Сумській області, в якій просить:
1. Визнати протиправним та скасувати Наказ начальника ГУНП в Сумській області №1694 від 29.09.2021 Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського ВП №1 (м. Білопілля) Сумського РУП.
В обґрунтування позовних вимог зазначив, що наказом начальника ГУНП в Сумській області №1694 від 29.09.2021 Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського ВП №1 (м. Білопілля) Сумського РУП до заступника начальника відділення поліції №1 (м. Білопілля) Сумського районного управління поліції ГУНП в Сумській області - начальника слідчого відділення ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність.
Відповідно до вказаного Наказу дисциплінарною комісією в ході проведення службового розслідування 28.09.2021 на підставі наказу ГУНП від 15.09.2021 №716 за доводами викладеними у рапорті заступника начальника СУ ГУНП ОСОБА_2 про можливі порушення службової дисципліни з боку заступника начальника відділення поліції №1 (м. Білопілля) Сумського районного управління поліції ГУНП в Сумській області - начальника слідчого відділення ОСОБА_1 , встановлено, що останнім під час організації роботи СВ ВП №1 (м. Білопілля) Сумського РУП, порушено вимоги підпунктів 11, 13, 16 п.4 розділу V Положення про організацію діяльності слідчих підрозділів Національної поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.07.2021 №570 (далі Положення №570), підпунктів 10, 23 пункту 5 розділу ІV Інструкції з організації діяльності слідчих підрозділів Національної поліції України, затвердженої Наказом МВС України від 06.07.2017 №570 (далі - Інструкція №570), а також порушення позивачем вимог пунктів 1, 4 ч. 1 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 1.2 ч. 1 ст. 18 Закону України Про Національну поліцію ( далі Закон № 580-VІІІ).
Позивач вважає вказаний наказ протиправним, необгрунтованим, постановленим із порушеннями норм чинного законодавства, у зв`язку з чим звернувся до суду.
Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 23.11.2021 року відкрито провадження в порядку загального позовного провадження у підготовчому засіданні.
Відповідач у відзиві на позовну заяву зазначив, що, враховуючи те, що під час проведення службового розслідування комісією було встановлено обставину, яка обтяжує відповідальність поліцейського відповідно до ч. 6 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, а саме вчинення дисциплінарного проступку до зняття в установленому законом порядку попереднього стягнення (дисциплінарне стягнення у виді догани, застосоване до ОСОБА_1 наказом ГУНП в Сумській області від 30.07.2021 №344), обраний вид дисциплінарного стягнення у виді попередження про неповну посадову відповідність є законним, пропорційним та обгрунтованим.
За результатом проведеного службового розслідування обставини допущення порушення службової дисципліни позивачем знайшли своє підтвердження, тому були наявні підстави для видання наказу ГУНП в Сумській області від .29.09.2021 №1694 про застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у попередження про неповну службову відповідність.
Відповідач вважає, що оскаржуваний наказ видано уповноваженою особою у передбаченому законом порядку, з урахуванням результатів службового розслідування, проведеного у строки, порядок і спосіб, передбачений Дисциплінарним статутом Національної поліції України і обраний вид дисциплінарного стягнення відповідає тяжкості вчиненого ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, а тому просить відмовити у задоволенні позовних вимог (а.с. 55-59).
Позивач у відповіді на відзив зазначив, що не погоджується з позицією відповідача та просить позовні вимоги задовольнити (а.с. 65-66).
Відповідач у запереченні на відповідь на відзив підтримав свою позицію, викладену у відзиві та просив відмовити у задоволенні позовних вимог (а.с. 76-77).
Ухвалою суду від 19.01.2022 закрито підготовче провадження, розгляд справи призначено на 23.02.2022.
23.02.2022 у судовому засіданні розгляд справи відкладено на 02.03.2022, однак у зв`язку з вторгненням російських військ на територію України та розгортання бойових дій на обширній території країни, в тому числі і Сумській області, з метою недопущення загрози життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів суду, працівників апарату суду та суддів судове засідання не проводилось.
Ухвалою суду від 23.05.2022 справу призначено до розгляду на 01.06.2022.
В судовому засіданні позивач та його представник позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити.
Представник відповідача у судовому засіданні позовні вимоги не визнав, просив відмовити у їх задоволенні.
Заслухавши доводи позивача, його представника та представника відповідача, дослідивши матеріали адміністративної справи та зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні відносини, суд виходить з наступних підстав та мотивів.
Судом встановлено, що 14.09.2021 заступником начальника СУ ГУНП в Сумській області Щербиною І.А. складено рапорт № 8313/24/04/05-2021 про можливі порушення службової дисципліни заступником начальника відділення поліції №1 (м. Білопілля) Сумського районного управління поліції ГУНП в Сумській області - начальником слідчого відділення ОСОБА_1 (а.с.21).
Наказом ГУНП в Сумській області від 15.09.2021 № 716 призначено проведення службового розслідування у зв`язку із надходженням до слідчого управління ГУНП в Сумській області рапорту від 14.09.2021 № 8313/24/04/05-2021 заступника начальника слідчого управління ГУНП - начальника організаційно- методичного відділу майора поліції ОСОБА_2 .
Дисциплінарною комісією проведено службову перевірку, за результатами якої складено висновок службового розслідування (а.с. 21, зворотній бік - 29).
Згідно змісту наведеного висновку встановлено, що ОСОБА_1 під час організації роботи СВ ВП №1 (м. Білопілля) Сумського РУП, порушено вимоги підпунктів 11, 13, 16 п.4 розділу V Положення про організацію діяльності слідчих підрозділів Національної поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.07.2021 №570 (далі Положення №570), підпунктів 10, 23 пункту 5 розділу ІV Інструкції з організації діяльності слідчих підрозділів Національної поліції України, затвердженої Наказом МВС України від 06.07.2017 №570 (далі - Інструкція №570), а також порушено позивачем вимоги пунктів 1, 4 ч. 1 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 1,2 ч. 1 ст. 18 Закону України Про Національну поліцію.
Наказом начальника ГУНП в Сумській області №1694 від 29.09.2021 Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського ВП №1 (м. Білопілля) Сумського РУП до заступника начальника відділення поліції №1 (м. Білопілля) Сумського районного управління поліції ГУНП в Сумській області - начальника слідчого відділення ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність (а. с. 16-18).
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наступне.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України від 02.07.2015 року № 580-VIII «Про Національну поліцію». (далі Закон № 580-VIII)
Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону № 580-VIII, Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.
Частиною 1 статті 3 Закону № 580-VIII, у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону № 580-VIII, поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.
Згідно з ч. 1 ст. 17 Закону № 580-VIII , поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
Положеннями ч. 1 ст. 59 Закону № 580-VIII визначено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
Відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію», поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
На поліцейських поширюється дія Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 р. № 2337-VIII (далі - Статут).
Відповідно до ст. 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Відповідно до ст. 11 Статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.
Статтею 13 Статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади;7) звільнення із служби в поліції.
Не дотримання службової дисципліни є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до особи-порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення, зокрема, звільнення з посади.
Відповідно до ч. 1 ст. 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Основні обов`язки поліцейського визначені статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію».
В частині 3 статті 1 Дисциплінарного Статуту, крім вказаних вище основних обов`язків, визначено зобов`язання поліцейського, які випливають із службової дисципліни.
За порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. (ч. 1 ст. 11 Дисциплінарного статуту)
Згідно з статтею 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Відповідно до ч. 1 ст. 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Згідно резолютивної частини наказу ГУНП у Сумській області № 1694 від 29.09.2021 позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності за порушення вимог п. п. 1, 2 ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію», ч.1, п.1,4 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України», не виконання п.12,17,20,26 розділу 2 посадової інструкції, п.п.11,13,16 п.4 розділу V Положення про органи досудового розслідування Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 06.07.2017 №570, п.п.10,23 п.5 розділу IV Інструкції з організації діяльності слідчих підрозділів Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 06.07.2017 № 570.
Так, зі змісту оскаржуваного наказу судом встановлено, що порушення положень нормативно-правових актів та підзаконних актів, які на думку відповідача допущено ОСОБА_1 , зводяться до:
1. Не надання письмових вказівок слідчим у кримінальних провадженнях про тяжкі та особливо тяжкі злочини, у яких у 10-ти денний строк після внесення відомостей до ЄРДР не складено письмове повідомлення про підозру;
2. Непроведения позивачем заслуховувань слідчих з питань розслідування кримінальних правопорушень та не надання слідчим у кримінальних провадженнях щодо тяжких та особливо тяжких злочинів письмових вказівок;
3. Не проведення обліку кримінальних проваджень, закритих на підставі відсутності події кримінального правопорушення;
4. Порушення порядку обліку та зберігання речових доказів у камері зберігання речових доказів;
5. Не належне ведення справ та журналів, обов`язкових для ведення у слідчих управліннях, відділах, відділеннях.
Щодо порушення про не надання письмових вказівок слідчим у кримінальних провадженнях про тяжкі та особливо тяжкі злочини, у яких у 10-ти денний строк після внесення відомостей до ЄРДР не складено письмове повідомлення про підозру.
Відповідно до п. п. 11 пункту 4 розділу V Положення про організацію діяльності слідчих підрозділів Національної поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.07.2021 №570 начальник слідчого відділу територіального (відокремленого) підрозділу Національної поліції України, крім повноважень, передбачених КПК України вивчає кримінальні провадження про тяжкі та особливо тяжкі злочини, в яких у 10-денний строк після внесення слідчим відомостей до ЄРДР не складено письмове повідомлення про підозру та за результатами надає слідчому письмові вказівки, які не можуть суперечити рішенням та вказівкам прокурора, контролює їх виконання.
Так, судом встановлено, що позивачем не надано доказів про надання письмових вказівок слідчим у кримінальних провадженнях про тяжкі та особливо тяжкі злочини, у яких у 10-ти денний строк після внесення відомостей до ЄРДР не складено письмове повідомлення про підозру.
Отже, суд приходить висновку, що відповідачем доведено факт не надання позивачем письмових вказівок слідчим у кримінальних провадженнях про тяжкі та особливо тяжкі злочини, у яких у 10-ти денний строк після внесення відомостей до ЄРДР не складено письмове повідомлення про підозру.
Щодо порушення про не здійснення позивачем заслуховувань слідчих, інших службових осіб, уповноважених на проведення досудового розслідування, з питань розслідування кримінальних правопорушень, суд зазначає наступне.
Вивченням протоколів таких оперативних нарад встановлено, що в 2021 році кримінальні провадження вказаної категорії не заслуховувались взагалі.
Відповідно до п. п. 13 пункту 4 розділу V Положення про організацію діяльності слідчих підрозділів Національної поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.07.2021 № 570 начальник слідчого відділу територіального (відокремленого) підрозділу Національної поліції України, крім повноважень, передбачених КПК України заслуховує слідчих, інших службових осіб, уповноважених на проведення досудового розслідування, з питань розслідування кримінальних правопорушень.
Так, судом встановлено, що позивачем не надано доказів про заслуховування слідчих, інших службових осіб, уповноважених на проведення досудового розслідування, з питань розслідування кримінальних правопорушень.
Отже, суд приходить висновку, що відповідачем доведено факт не заслуховування позивачем слідчих, інших службових осіб, уповноважених на проведення досудового розслідування, з питань розслідування кримінальних правопорушень.
Щодо порушення ОСОБА_1 в частині не забезпечення належного контролю під час щоквартальної перевірки зберігання речових доказів, вилучених з місць подій, суд зазначає наступне.
Так, відповідно до висновку службового розслідування під час перевірки слідчим управлінням ГУНП в Сумській області встановлено, що речові докази по розкритим та нерозкритим злочинам зберігаються разом. Металеві сейфи для зберігання вилучених наркотичних речовин малогабаритні; відсутня необхідна кількість стелажів у кімнаті (у результаті чого, речові докази також знаходяться на підлозі вздовж стелажів), що може призвести до пошкодження цілісності упаковки речових доказів, що в свою чергу, не зазначено в Акті.
Судом встановлено, що позивачем не заперечував наведений факт зазначений у висновку службового розслідування, проте заперечувався факт, що начальник слідчого відділення є відповідальним за умови камери зберігання речових доказів
Згідно п. п. 16 пункту 4 розділу V Положення про організацію діяльності слідчих підрозділів Національної поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.07.2021 № 570 начальник слідчого відділу територіального (відокремленого) підрозділу Національної поліції України, крім повноважень, передбачених КПК України щокварталу організовує перевірки зберігання вилучених з місць подій речових доказів і документів та забезпечує контроль за їх повним й ефективним використанням при встановленні особи, яка вчинила кримінальне правопорушення.
Отже, аналізуючи зміст наведеної норми саме на начальника слідчого відділу територіального (відокремленого) підрозділу Національної поліції України покладено обов`язок щокварталу організовувати перевірку зберігання вилучених з місць подій речових доказів і документів та забезпечувати контроль за їх повним й ефективним використанням при встановленні особи, яка вчинила кримінальне правопорушення.
Проте, позивачем на спростування наведеного порушення доказів не надано, а судом під час судового розгляду справи не встановлено.
Таким чином, суд приходить про обґрунтованість зазначеного відповідачем порушення.
Щодо порушення в частині не здійснення ОСОБА_1 обліку кримінальних проваджень, закритих за відсутності події кримінального правопорушення, відсутності в діянні складу кримінального правопорушення, не забезпечення контролю за направленням слідчими копій постанов про закриття кримінального провадження заявнику, потерпілому, прокурору, не вивчення таких проваджень, з метою встановлення обґрунтованості та законності прийняття, слідчим рішень про їх закриття, суд зазначає наступне.
Згідно п. п. 10 пункту 5 розділу IV Інструкції з організації діяльності слідчих підрозділів Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 06.07.2017 № 570 начальник слідчого відділу (відділення) є відповідальним за стан слідчої роботи в територіальному підрозділі поліції та крім повноважень, визначених кримінальним процесуальним законодавством, начальник слідчого відділу (відділення) зобов`язаний вести облік кримінальних проваджень, закритих за відсутності події кримінального правопорушення, відсутності в діянні складу кримінального правопорушення; забезпечувати контроль за направленням слідчими копій постанов про закриття кримінального провадження заявнику, потерпілому, прокурору; особисто вивчати такі провадження з метою встановлення обґрунтованості та законності прийняття слідчим рішень про їх закриття.
Проте, позивачем на спростування наведеного порушення доказів не надано, а судом під час судового розгляду справи не встановлено.
Таким чином, суд приходить про обґрунтованість зазначеного відповідачем порушення.
Щодо порушення про не належне ведення позивачем справ та журналів, обов`язкових для ведення у слідчих управліннях, відділах, відділеннях, суд зазначає наступне.
Відповідно до висновку службового розслідування перевіркою встановлено, що у справі обліку стану дотримання законності жодної документації з початку 2021 року не долучалось (звітність, яка характеризує стан законності у слідчому підрозділі, матеріали щодо перевірок територіального підрозділу з цих питань тощо). Аналогічні порушення допущені при веденні справи загального контролю.
Крім того, не ведеться справа з організації та планування, справа статистики та журнал обліку виїздів слідчих та інспекторів-криміналістів (техніків-криміналістів) на місці подій та застосування криміналістичної техніки. Контрольно-наглядові справи по вказівкам слідчого управління ГУНП, протоколам оперативних нарад у підрозділі не ведеться.
Згідно п. п. 23 пункту 5 розділу IV Інструкції з організації діяльності слідчих підрозділів Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 06.07.2017 № 570 начальник слідчого відділу (відділення) є відповідальним за стан слідчої роботи в територіальному підрозділі поліції.
Крім повноважень, визначених кримінальним процесуальним законодавством, начальник слідчого відділу (відділення) зобов`язаний: з метою забезпечення повсякденного контролю за діяльністю слідчих вести облік роботи відповідно до переліку справ та журналів, обов`язкових для ведення в слідчих управліннях, відділах, відділеннях
Проте, позивачем на спростування наведеного порушення доказів не надано, а судом під час судового розгляду справи не встановлено.
Таким чином, суд приходить про обґрунтованість зазначеного порушення.
Суд зазначає, що членом дисциплінарної комісії слідчим ОМВ СУ ГУНП в Сумській області Єрмаковою К.С. було запропоновано ОСОБА_1 надати письмові пояснення з приводу обставин, які були предметом дослідження під час проведення службового розслідування, проте позивач відмовився надати пояснення з усіх зазначених у бланку пояснення питань з посиланням на ст. 63 Конституції України (а.с.30).
Щодо обраного виду дисциплінарного стягнення суд зазначає наступне.
Згідно ч. 7 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту.
Відповідно до висновків Верховного Суду, які викладені в постановах від 07.02.2020 року по справі №260/1118/18, від 08.08.2019 року по справі № 804/3447/17, від 29.05.2018 року по справі №800/508/17, від 02.10.2019 року по справі № 804/4096/17, застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням усіх обставин вчинення дисциплінарного проступку та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.
Враховуючи той факт, що під час проведення службового розслідування комісією було встановлено обставину, яка обтяжує відповідальність поліцейського відповідно до ч. 6 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, а саме вчинення дисциплінарного проступку до зняття в установленому законом порядку попереднього стягнення (дисциплінарне стягнення у виді догани, застосоване до ОСОБА_1 наказом ГУНП в Сумській області від 30.07.2021 №344), суд приходить висновку, що обраний вид дисциплінарного стягнення у виді попередження про неповну посадову відповідність є законним, пропорційним та обґрунтованим.
Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Частиною другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
На переконання суду, відповідачем доведено правомірність вчинених дій, з урахуванням вимог, встановлених частиною 2 статті 19 Конституції України та частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог та системного аналізу положень законодавства України, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позову.
Таким чином, суд дійшов висновку, що відповідач діяв в межах повноважень, а тому позовні вимоги є необґрунтованими і задоволенню не підлягають.
Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -
В И Р І Ш И В:
В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Сумській області про визнання протиправним та скасування наказу відмовити.
Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено та підписано 13.06.2022.

Суддя О.А. Прилипчук