Справа № 560/4655/22
Суддя: Козачок І.С.
Дата ухвалення: 2022-06-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/4655/22
УХВАЛА

09 червня 2022 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Козачок І.С. розглянувши адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області про визнання незаконним та скасування наказу, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Хмельницького окружного адміністративного суду знаходиться справа за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області про визнання незаконним та скасування наказу, зобов`язання вчинити дії.

1. Представником позивача подане клопотання про призначення почеркознавчої експертизи.

В обґрунтування клопотання зазначається про те, що спеціальних знань потребує з`ясування наступних обставин: чи був виконаний рукописний текст пояснень ОСОБА_1 від 01.03.2022 (відібрані пояснення) лейтенантом поліції ОСОБА_2 чи іншою особою, чи перебував ОСОБА_1 , який підписав ці пояснення, у незвичайному стані та чи міг зазначений незвичайний стан бути обумовленим наявним у нього на той час психічним захворюванням.

Вирішуючи це клопотання, суд виходить з такого.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства.

Згідно з ч. 1 статті 102 Кодексу адміністративного судочинства України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності. Згідно з ч. 1 статті 108 КАС України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 90 цього Кодексу.

Отже, підставою для призначення судової експертизи є необхідність з`ясування обставин, які потребують спеціальних знань, тобто тих, що виходять за межі знань осіб, які беруть участь у справі, та судді, який розглядає справу.

Основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (літерних та цифрових) і підпису. Такою експертизою вирішуються і деякі неідентифікаційні завдання (установлення факту виконання рукописного тексту під впливом будь-яких факторів, що заважають (природних: хворобливий стан, хронічні захворювання, вікові зміни; тимчасових зовнішніх: незвичне тримання засобу для писання, незвична поза, обмеження зорового контролю тощо; тимчасових внутрішніх: алкогольне сп`яніння, фармакологічні, наркотичні засоби тощо; штучних: викривлення письма зміненими рухами); визначення статі виконавця, а також належності його до певної групи за віком тощо) Об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань.

Зі змісту клопотання представника позивача вбачається, що пояснення від 01.03.2022 у ОСОБА_1 були відібрані не ОСОБА_2 (членом комісії), а іншою особою - ОСОБА_3 . У той же час, покликання на те, що "фактично дане пояснення було відібрано співробітником Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 , який не входить до складу дисциплінарної комісії" не підкріплюється будь - якими допустимими доказами, які б дозволяли припускати достовірність такого твердження, зокрема, але не виключно зразками документів, що містять зразки/приклади почерку останнього.

Як вбачається зі змісту п. 1.3, 1.5 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України 26.12.2012 № 1950/5) для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив (ла) експертизу (залучив (ла) експерта), повинен (на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації.

Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (літерні та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження у справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами; умовно-вільними є зразки почерку та (або) підпису, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов`язані з обставинами цієї справи або виконані після відкриття провадження у справі та є як пов`язаними зі справою, так і не пов`язаними з її обставинами; експериментальні зразки почерку та (або) підпису, що виконані за завданням органу (особи), який (яка) призначив (ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у зв`язку з призначенням такої експертизи. У разі неможливості пред`явити зазначені зразки (смерть виконавця, від`їзд тощо) як зразки слід надавати документи або інші папери, на яких рукописні тексти (підписи) достовірно виконані особою, щодо якої ставиться питання з ідентифікації її як виконавця досліджуваного рукопису (наприклад, заяву про отримання паспорта (форма № 1), паспорт, різного роду посвідчення, на яких є власноручний підпис, тощо). Вільні зразки по змозі повинні відповідати об`єкту, який досліджується, за часом виконання, за видом матеріалів письма (папір, олівець, кулькова ручка тощо), за формою документа (накладні, відомості тощо), за його змістом та цільовим призначенням.

У той же час, суду не надані вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку особи, яка підлягає ідентифікації. Зважаючи на це, незрозумілим є те, з чого виходить представник позивача, зазначаючи, що пояснення ОСОБА_1 були відібрані ОСОБА_3 , а не особою, зазначеною у поясненнях. Крім цього, як видно з цих пояснень, позивач власноруч зазначив додаткове зауваження стосовно свого лікування, однак не зазначив, що пояснення складені неналежною особою. Зважаючи на ці обставини, підстави для призначення почеркознавчої експертизи судом не встановлені.

2. Представником позивача подане клопотання про призначення психологічної експертизи.

В обґрунтування цього клопотання вказує на те, що спеціальних знань потребує з`ясування наступних обставин: чи на даний час ОСОБА_1 хворіє будь-якими психічними захворюваннями, чи виявляє розлади психічної діяльності, чи страждав станом на 28.02.2022 та 01.03.2022 психічним розладом та чи хворів будь-якими психічними захворюваннями, чи здатен був з урахуванням встановленого йому діагнозу повною мірою вільно та усвідомлено приймати рішення та реалізувати його своїми діями, чи міг усвідомлювати з урахуванням зазначеного усвідомлювати, і якою мірою, фактичний зміст власних дій та наслідків, чи здатен був повною мірою усвідомлено приймати рішення, адекватне ситуації, та повною мірою усвідомлено реалізовувати його.

Пункти 6.1. - 6.4 розділу 6 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень передбачають, що об`єктом психологічної експертизи є психічно здорові особи (підозрюваний, обвинувачений, підсудний, виправданий, засуджений, свідок, потерпілий, позивач, відповідач: малолітні; неповнолітні; дорослого та похилого віку). Психологічна експертиза також може бути часткою комплексного експертного дослідження, якщо в органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), виникають питання, вирішення яких потребує синтезування спеціальних знань з різних галузей науки (психолого-психіатрична експертиза, психолого-медико-психіатрична, медико-психологічна та психолого-автотехнічна експертиза). До цього переліку також можуть належати психолого-почеркознавча та психолого-лінгвістична експертизи. Психологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви в поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки.

Основним завданням психологічної експертизи є визначення у підекспертної особи: індивідуально-психологічних особливостей, рис характеру, провідних якостей особистості; мотивотвірних чинників психічного життя і поведінки; емоційних реакцій та станів; закономірностей перебігу психічних процесів, рівня їхнього розвитку та індивідуальних її властивостей.

Орієнтовний перелік вирішуваних цією експертизою питань визначений п. 6.6 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень. У переліку вирішуваних цією експертизою питань є, зокрема, наступні: чи могли індивідуально-психологічні особливості підекспертної особи суттєво вплинути на її поведінку під час скоєння нею протиправних дій (або злочину)? Чи спроможна підекспертна особа з урахуванням її вікових особливостей, емоційного стану, індивідуально-психологічних властивостей, рівня розумового розвитку та умов мікросоціального середовища (залежність, погроза, омана тощо) усвідомлювати реальний зміст власних дій та повною мірою свідомо керувати ними і передбачати їх наслідки? Чи здатна підекспертна особа з урахуванням її емоційного стану, індивідуально-психологічних особливостей та рівня розумового розвитку правильно сприймати обставини, що мають значення у справі, і давати про них відповідні показання? Чи перебувала підекспертна особа на момент скоєння протиправних дій в емоційному стані (і в якому саме (сильний страх, пригніченість, розгубленість, відчай, емоційний стрес, фрустрація тощо)), що суттєво вплинув на її свідомість і поведінку (або згідно зі справою на діяльність, виконання професійних обов`язків)? Чи здатна підекспертна особа з урахуванням рівня її розумового розвитку та індивідуально-психологічних особливостей розуміти характер і фактичний зміст власних дій, керувати ними та передбачати їх наслідки? Чи має підекспертна особа відхилення у психічному розвитку, які не є виявами психічного захворювання? Якщо має, то якими саме є ці ознаки? Чи вплинули (і яким чином) індивідуальні властивості психічних процесів підекспертної особи (зазначити залежно від того, що має значення у справі: пам`ять, увага, сприймання, мислення, особливості емоційних реакцій) чи функціонування сенсорних процесів (зір, слух, нюх тощо) на адекватність сприйняття нею особливостей та змісту ситуації (зазначити наявні ознаки ситуації, що досліджується у справі), на їх відтворення у показаннях?

Таким чином, питання, які вирішує експерт-психолог, стосуються визначення емоційного стану особи під час певних подій та ситуацій, а також відхилень у психічному розвитку, які не є виявами психічного захворювання.

У той же час, питання, які бажає поставити на розгляд експерта представник позивача, стосуються оцінки стану позивача саме в розрізі його психічного здоров`я, зокрема з урахуванням припущення про наявність у нього відповідного психічного розладу, який міг бути проявом психічного захворювання, тобто передбачає оцінку або встановлення певного психіатричного діагнозу.

Відповідно до п. 10 Порядку проведення судово-психіатричної експертизи, затвердженого наказом Міністерства охорони здоров`я України від 08 травня 2018 № 865 предметом СПЕ є психічний стан особи у певні юридично значимі проміжки часу. Психічний стан особи у певні юридично значимі проміжки часу визначається з метою надання відповіді на запитання, поставлені особою або органом, яка (який) залучила (в) експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи.

Під час проведення амбулаторної та стаціонарної СПЕ особа встановлюється за документами, що посвідчують її особу. З метою з`ясування наявності чи відсутності в особи психічного розладу експерти проводять психіатричний огляд, оцінюють об`єктивний анамнез, включаючи дані про спадковість психічних розладів, особливості психічного розвитку, сімейний і соціальний статус, особливості реагування на різні життєві ситуації, психічні травми, особливості психічного стану та поведінки під час проведення СПЕ та в період дій, з приводу яких ведеться провадження у цій справі. Експерти оцінюють особливості зовнішнього вигляду, міміки, руху і мови особи, щодо якої проводиться СПЕ, а також її манеру триматися під час обстеження. У разі виявлення короткочасних порушень свідомості описують їх тривалість, зовнішні прояви (збліднення шкірних покривів, наявність додаткових рухів тощо) для уточнення характеру патологічного стану.

Крім того, з огляду на те, що відповідні наявні у справі медичні документи прямо не підтверджують наявність у позивача відповідного діагнозу, про який зазначає його представник станом на 28.02.2022 або 01.03.2022 (цей діагноз з`являється пізніше), покликання у клопотанні на цю обставину є передчасною. Зважаючи на це, суд вважає клопотання невмотивованим.

Як вбачається зі змісту положень КАС України, сторона може самостійно замовити висновок відповідної експертизи та надати його до суду.

3. Сторони подали клопотання про проведення розгляду справи в судовому засіданні з викликом сторін.

Згідно з указом Президента України №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні" в Україні з 24 лютого 2022 введений воєнний стан. На даний час неможливо гарантувати повну безпеку учасників судового розгляду під час проведення судових засідань.

Підстави для обов`язкового розгляду цієї справи за правилами загального позовного провадження відповідно до КАС України не встановлені. Пунктом 2 частини 6 статті 262 КАС України визначено, що суд може відмовити в задоволенні клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Оскільки на даний час до суду надійшов відзив, витребувані матеріали дисциплінарного провадження, матеріали особової справи позивача, електронні (відеозапис засідання) та інші докази, які мають значення для розгляду справи, суд не вважає необхідним призначення судового розгляду справи з викликом сторін.

Керуючись статтями 102, 103, 248, 256, Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

у задоволенні клопотань представника позивача про призначення почеркознавчої експертизи, про призначення судово - психологічної експертизи - відмовити.

У задоволенні клопотань про розгляд справи в судовому засіданні з викликом сторін - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий суддя І.С. Козачок