Справа № 320/4526/22
Суддя: Брагіна О.Є.
Дата ухвалення: 2022-06-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

09 червня 2022 року Київ № 320/4526/22

Суддя Київського окружного адміністративного суду Брагіна О.Є., розглянувши позовну заяву Національної академії внутрішніх справ України до ОСОБА_1 про стягнення коштів,

в с т а н о в и в:

адвокат Коталейчук С.П. звернувся до суду з позовом, в якому просив стягнути з ОСОБА_1 на користь Національної академії внутрішніх справ вартість витрат, пов`язаних з утриманням відповідача у навчальному закладі у сумі 94 874,80 гивень.

Ухвалою суду від 25.05.2022 позовна заява була залишена без руху, позивачеві встановлено десятиденний строк для усунення недоліків заяви, в тому числі і шляхом подання заяви про поновлення строку звернення до суду.

На виконання вимог ухвали суду, 03.06.2022, від представника позивача - адвоката Коталейчука С.П. надійшла заява про поновлення пропущеного строку звернення до суду, яка була передана на розгляд судді 07.06.2022.

Дослідивши доводи заяви, викладені у якості обгрунтувань для поновлення строку звернення до суду, суд приходить до висновку про необхідність відмови у її задоволенні, ураховуючи таке:

так, представник позивача зосередив увагу суду на тому, що пропуск строку звернення до суду обумовлений поверненням поданої вперше позовної заява від 16.05.2022 Київським окружним адміністративним судом з підстав звернення неуповноваженої особи- представника Національної академії внутрішніх справ. Крім того, адвокат зазначає, що у роз`ясненнях Верховного Суду вказано, що запровадження воєнного стану на певній території є поважною причиною для поновлення процесуального строку.

Приписами частини другої статті 122 КАС України передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не визначено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч.3 ст. 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом, іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Положеннями ч.5 ст.122 КАС України унормовано, що для звернення до суду у справах прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення встановлюється місячний строк.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Суд підкреслює, що за загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами передбачено законом з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними процесуальних дій, передбачених КАС України.

Строки стосовно проходження публічної служби охоплюють і такі спори, що виникають з моменту прийняття особи на посаду і до її звільнення, зокрема й питання відповідальності за невиконання договору підготовки фахівця, що зумовлює відшкодування фактичних витрат, пов`язаних з утриманням у навчальному закладі, навіть якщо подання відповідного позову про відшкодування витрат відбувається після звільнення з публічної служби, а тому до таких спорів підлягають застосуванню приписи частини п`ятої статті 122 КАС України. Тобто, у цьому випадку підлягає застосуванню місячний строк звернення до суду.

Зазначена позиція суду відповідає висновкам Великої Палати Верховного Суду, викладеним у постанові від 12.12.2018 року в справі № 804/285/16, висновкам Верховного Суду, викладеним у постановах від 10.10.2019 року в справі №140/721/19, від 30.09.2019 року в справі № 340/685/19, від 24.12.2019 року в справі №824/284/19-а, від 29.04.2020 року в справі №560/1942/19, від 18.06.2020 року в справі №140/2024/19.

З наявних в матеріалах справи доказів вбачається, що ОСОБА_1 був звільнений зі публічної служби в органах поліції 11.04.2022, тобто граничний строк звернення до суду становить 12.05.22, натомість позов подано 20.05.22, тобто з пропуском строку, визначеного процесуальним законом.

Доводи представника, який вказує як на причину поважності пропуску строку повернення позову КОАС, суд відхиляє, оскільки це є скоріш недоліком в організації правової роботи позивача, а не поважною причиною для поновлення процесуального строку.

Відносно роз`яснень Верховного Суду щодо визначення критеріїв поважності причин пропущення процесуального строку, суд звертає увагу, що таке роз`яснення, по-перше, має характер рекомендацій; по-друге, ураховується судом нарівні з іншими обставинами у кожній конкретній справі, в тому числі, і щодо наявної можливості кожної особи на своєчасне звернення до суду.

Суд вже наголошував, що дана позовна заява була подана у період агресії Російської Федерації проти Україн та за умови продовження існування воєнного стану і, це не стало на заваді НАВС у подачі позову до суду.

При цьому, поважними причинами можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

У поданій заяві не наведено документально підтверджених обставин непереборних перешкод для заявника на вчасне, тобто до 12.05.2022, звернення до суду.

При цьому, суд підкреслює, що строк звернення до адміністративного суду це строк, в межах якого особа, яка має право на позов, повинна звернутися до адміністративного суду для захисту своїх прав у публічно правових відносинах або для реалізації владних повноважень. Дотримання строків розгляду адміністративних справ одна з обов`язкових передумов ефективності адміністративних проваджень, оскільки результат правозастосовчої діяльності безпосередньо залежить від часових меж їх реалізації. Будь-який вид адміністративного провадження базується на процесуальних принципах, серед яких оперативність і швидкість, що забезпечується чітко регламентованими строками, закріпленими в законах та підзаконних актах.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Показовою в питанні застосування строку позовної давності в контексті статті 6 Конвенції є справа "Gradescolo S.R.L. проти Молдови". У цій справі Суд послався на прецедентне право щодо дотримання вимог стосовно допустимості застосування процесуального закону, як важливого аспекту права на справедливий судовий розгляд. Роль позовної давності має велике значення під час інтерпретації преамбули конвенції, відповідна частини якої проголошує верховенство закону, що є обов`язком для країн, які підписали Конвенцію.

Дотримання строку звернення є однією з умов реалізації права на позов і тісно пов`язано з реалізацією права на справедливий суд. Наявність такої умови запобігає зловживанням і погрозам звернення до суду.

Її відсутність призводила б до постійного збереження стану невизначеності у правовідносинах.

Також суд акцентує увагу, що відповідно до ст.17 Закону України " Про виконання рішень та застосування" суди застосовують при розгляді справ практику ЄСПЛ як джерело права.

Як зазначив Верховний Суд у своїй ухвалі від 15.02.2018 по справі №800/499/17, «…строки мають суттєве значення в правовому регулюванні суспільних відносин. З ними пов`язані початок і закінчення дії правової норми матеріального права, вони вказують на своєчасне здійснення прав і обов`язків, визначають момент настання чи припинення виконання будь-якої процесуальної дії. Можливість захисту прав та інтересів у багатьох випадках залежить від дотримання строків, встановлених законом для звернення за захистом прав та інтересів, розглядом і вирішенням адміністративних справ, оскарженням і переглядом постанов, інших актів у адміністративних справах. Строки дисциплінують суб`єктів адміністративного судочинства, роблять процес динамічним і прогнозованим. Без наявності строків на ту чи іншу процесуальну дію або без їх дотримання в адміністративному судочинстві виникнуть порушення прав сторін - учасників адміністративного процесу. Недотримання встановлених законом строків тягне чітко визначені юридичні наслідки».

Необхідно також вказати, що поновлення процесуальних строків на оскарження судових рішень є дискреційними повноваженнями суду, а під дискреційним повноваженням слід розуміти повноваження, яке адміністративний або судовий орган, приймаючий рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду - тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Відтак, беручи до уваги викладене вище, суд дійшов висновку, що позивачем не представлено суду обґрунтованих доводів в підтвердження поважності пропущення строку звернення до суду з адміністративним позовом, а тому суд констатує факт подачі позовної заяви з порушенням строку, визначеного ст.122 КАСУ.

У разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву,- ч.1-2 ст.123 КАСУ.

Керуючись статтями 122, 123, 169, 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

1. Позовну заяву Національної академії внутрішніх справ (, м. Київ, пл. Солом`янська, 1) до ОСОБА_1 (РНКПО НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) про стягнення коштів, - повернути позивачеві.

2. Роз`яснити позивачеві, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

3. Копію ухвали разом з матеріалами позовної заяви надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення (підписання) ухвали.

Суддя Брагіна О.Є.