Справа № 420/8167/22
Суддя: Корой С.М.
Дата ухвалення: 2022-06-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/8167/22
УХВАЛА
14 червня 2022 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Корой С.М., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Південного Одеського територіального управління Національної гвардії України (військової частини НОМЕР_1 ) (м.Одеса), військової частини НОМЕР_2 про визнання протиправною бездіяльності та дії і зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:
10.06.2022 року до суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Південного Одеського територіального управління Національної гвардії України (військової частини НОМЕР_1 ) (м.Одеса), військової частини НОМЕР_2 , в якому позивач просить суд:

- визнати протиправною бездіяльності Південного Одеського територіального управління Національної гвардії України (військова частина НОМЕР_1 ) (м. Одеса) щодо невиплати ОСОБА_1 грошової компенсації вартості за не отримане речове майно, згідно довiдки № 95 про вартість речового майна, що належить до видачі, для виплати компенсації за неотримане речове майно на суму 27383,57 грн. за період з 2018-2020 роки;

- зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ) (м. Одеса) виплатити на користь ОСОБА_1 компенсацію вартостi за не отримане речове майно у сумі 27383,57 грн., згідно довідки № 95 про вартість речового майна, що належить до видачі, для виплати компенсації за неотримане речове майно за період з 2018-2020 роки;

- визнати протиправними дії Військової частини НОМЕР_2 щодо не нарахування вартості неотриманого ОСОБА_1 речового майна за період проходження військової служби з 2012 по 2017 роки та не включення до довiдки № 95 про вартість речового майна, що належить до видачі, для виплати компенсації за неотримане речове майно;

- зобов`язати Військову частину НОМЕР_2 провести розрахунок вартості неотриманого ОСОБА_1 речового майна за період проходження військової служби З 2012 по 2017 роки та надати вiдповiдну нову Довідку про його вартість до Південного Одеське територiальне управління Національної гвардії України (військова частина НОМЕР_1 ) (м. Одеса) для проведення виплати компенсації за неотримане ОСОБА_1 речове майно за 2012-2017 роки.

Відповідно до п.п.3,5,6 ч.1 ст.172 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Ознайомившись зі змістом адміністративного позову, суддя дійшов висновку, що він не відповідає вимогам ст. 161 КАС України.

Так, спірні правовідносини у цій справі виникли у зв`язку з невиплатою позивачу у день звільнення з військової служби грошової компенсації вартості речового майна в повному обсязі.

Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян Касаційного адміністративного суду в постанові від 30 листопада 2020 року у справі №480/3105/19 визначив правову природу грошової компенсації вартості за неотримане речове майно та строки її виплати.

При визначені правової природи грошової компенсації за неотримане речове майно Суд зазначив, що таку необхідно розглядати як особливий, окремий вид належних військовослужбовцю сум. Чинне законодавство передбачає обов`язок виплати військовослужбовцю, який звільняється зі служби, грошову компенсацію вартості за неотримане речове майно на день виключення зі списків особового складу військової частини. Умовою для виникнення такого обов`язку є подання військовослужбовцем відповідного рапорту під час проходження служби.

Отже, компенсація вартості за неотримане речове майно належить до складу належних звільненому працівникові сум у розумінні статті 116 КЗпП України.

Таким чином, за характером спірних правовідносин і їх суб`єктним складом цей спір є публічно-правовим спором з приводу проходження і звільнення з публічної служби, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною другою цієї статті передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, КАС України передбачає можливість встановлення цим Кодексом та іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, які мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним шестимісячним строком, визначеним у частині другій статті 122 цього Кодексу.

Таким спеціальним строком для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби є місячний строк, установлений частиною п`ятою статті 122 КАС України.

З урахуванням правової природи грошової компенсації за неотримане речове майно, яка визначена в постанові Верховного Суду у складі судової палати з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян Касаційного адміністративного суду від 30 листопада 2020 року у справі №480/3105/19, спеціальним строком звернення до суду з даним позовом є місячний строк, визначений частиною п`ятою статті 122 КАС України.

У даній категорії справ законодавець визнав строк в один місяць достатнім для того, щоб особа, яка вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушено її права, свободи чи інтереси, визначилася, чи звертатиметься вона до суду з позовом за їх захистом.

Зазначене відповідає правовій позиції, викладеній Верховним Судом у постановах від 26 травня 2021 року у справі №380/5093/20, від 30 серпня 2021 року у справі №520/7668/20.

Так, судом встановлено, що наказом №26 від 17.12.2021 року командира військової частини НОМЕР_2 припинено контракт з позивачем, а довідка №95 видана 24.12.2021 року. Рапорт про виплату речового забезпечення позивач подав 22.11.2021 року.

З даним же адміністративним позовом позивач звернувся лише 10.06.2022 року.

Таким чином, позивачем пропущено місячний строк для звернення до суду з даним адміністративним позовом та не надано суду доказів поважності причин його пропуску.

Згідно з частиною 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відтак, системно проаналізувавши вищезазначені норми чинного законодавства та дослідивши позовну заяву, судом з`ясовано, що при подачі адміністративного позову позивачем не було виконано вимог, передбачених статтею 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно ч. 1 ст.169 КАС суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч.2 ст.169 КАС України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Виявлені недоліки повинні бути усунені, шляхом надання до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду

Керуючись ст.ст.122, 123, 160, 161, 169 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:
Адміністративний позов ОСОБА_1 до Південного Одеського територіального управління Національної гвардії України (військової частини НОМЕР_1 ) (м.Одеса), військової частини НОМЕР_2 про визнання протиправною бездіяльності та дії і зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Копію цієї ухвали надіслати позивачу.

Встановити позивачу 10-денний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії ухвали.

У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя С.М. Корой