Справа № 160/19802/21
Суддя: Лукманова О.М.
Дата ухвалення: 2022-06-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
головуючого - судді Лукманової О.М. (доповідач),
суддів: Божко Л.А., Дурасової Ю.В.,
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.12.2021 року задоволено позовні вимоги ТОВ «Аттіс Процессінг» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, Державної податкової служби України, про визнання протиправними та скасування рішень про відмову у реєстрації податкових накладних, зобов`язання зареєструвати податкові накладні у реєстрі.

Головне управління ДПС у Дніпропетровській області, не погодившись з вищезазначеним рішенням суду, подало 06.04.2022 року, до суду, апеляційну скаргу.

Згідно ч. 1 ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подана до суду 06.04.2022 року. Повне судове рішення Дніпропетровським окружним адміністративним судом складено 28.12.2021 року, саме з моменту складання повного тексту рішення обчислюється тридцяти денний строк для оскарження рішення.

Перебіг строку для подання апеляційної скарги починається з моменту проголошення судового рішення або складання повного тексту рішення. Для поновлення строків на апеляційне оскарження повинні існувати об`єктивні, непереборні підстави.

Для встановлення поважності підстав пропуску строку апеляційного оскарження рішення суду першої інстанції, залишено апеляційну скаргу без руху та зобов`язано надати до суду апеляційної інстанції докази на підтвердження поважності пропуску строку звернення до суду. Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 18.04.2022 року апеляційну скаргу залишено без руху, надано строк для усунення недоліків у строк десять днів з дня отримання ухвали, протягом якого заявник може надати докази на підтвердження поважності пропуску строку звернення до суду з апеляційною скаргою. Також ухвалою зобов`язано надати докази сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Ухвалою суду від 06.05.2022 року заявнику надано подовжений строк для усунення недоліків апеляційної скарги.

Ухвалу отримано 20.05.2022 року відповідно до поштового повідомлення про вручення поштового відправлення.

Судом в ухвалах заявнику вказано, що перебіг строку для подання апеляційної скарги починається з моменту проголошення судового рішення або складання повного тексту рішення, будь-яких винятків нормами КАС України не передбачено. Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, у тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (рішення Європейського суду, справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).

Як зазначив Європейський Суд з прав людини в ухвалі щодо прийнятності заяви від 30.08.2006 (справа «Каменівська проти України»), право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

Передбачено, що учасник справи може розраховувати на поновлення пропущеного строку у разі коли апеляційну скаргу подано протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду, у цьому випадку має бути подана заява разом з доказами.

Суд вказує, що згідно ч.2 ст. 295 КАС України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Підтверджується, що рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.12.2021 року виготовлено у повному обсязі та направлене Головному управлінню ДПС у Дніпропетровській області. Отримане 03.02.2022 року.

Отже, для поновлення строків на апеляційне оскарження повинні існувати об`єктивні, непереборні підстави.

Разом з апеляційною скаргою заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження. Вказано, що рішення суду отримане 03.02.2022 року, доказом чого є копія супровідного листа з відміткою про отримання, розписка про отримання. Вказує, що апеляційну скаргу подає у межах тридцяти днів від моменту отримання копії оскаржуваного рішення. Вказує, що строк порушення у зв`язку з збройною агресією російської федерації та запровадженим воєнним станом.

Суд ухвалою витребував докази поважності пропуску строку подання апеляційної скарги.

Для поновлення строку, повинні існувати об`єктивні, непереборні підстави.

Підтверджується, що апеляційна скарга подана до суду 06.04.2022 року. Рішення суду отримано 03.02.2022 року, тобто останній день для подання апеляційної скарги у межах строку є 05.03.2022 року, натомість апеляційна скарга подана 06.04.2022 року.

В ухвалі від 18.09.2020 року у справі № 11-119сап20 Велика Палата Верховного Суду вказує, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій.

Згідно з практикою Європейського Суду з прав людини, неодноразово вказувалось, що право на доступ до судочинства, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним, воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення ЄСПЛ від 21.12.2010 року у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України», пункту 53 рішення ЄСПЛ від 08.04.2010 року у справі «Меньшакова проти України»). За висновком, викладеним в рішенні від 18.10.2005 року у справі «МПП «Голуб» проти України», право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним; воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги, оскільки за своєю природою це право вимагає регулювання з боку держави, яка щодо цього користується певними меж.

13.05.2022 року суду до суду від Головного управління надійшло клопотання про поновлення строку подання апеляційної скарги, вказано, що строк порушено у зв`язку з запровадженим в Україні воєнним станом.

Суд витребував докази поважності пропуску строку подання апеляційної скарги, проте заявником не надано до суду такі докази на підтвердження поважності пропуску строку звернення до суду з апеляційною скаргою. У клопотанні про поновлення строку, яка викладена у апеляційній скарзі, вказано загальні, не підтверджені підстави, без надання відповідних доказів.

Згідно ст. 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» правосуддя на території, на якій введено воєнний стан не може бути скороченим чи прискореним. Скорочення чи прискорення судочинства може породити юридичну невизначеність, не набрання рішенням законної сили.

Зміна процесуальних строків, їх прискорення чи зменшення недопустиме. Головне управління ДПС у Дніпропетровській області вказує, що з 24.02.2022 року в Україні введено воєнний стан, та не наводить доказів як запроваджений воєнний стан вплинув на роботу заявника апеляційної скарги, на роботу поштового зв`язку у Дніпропетровській області.

Відповідно до листа ДПС України від 29.04.2022 року № 2794/5/99-00-05-02-01-05, ДПС України зазначає про відсутність будь-яких змін в процесуальному законодавстві в період воєнного стану, зокрема щодо строків розгляду справ на територіях, де суди здійснюють судочинство, вказує на необхідності дотримання строків.

Відповідно до п. 4 ч. 1, ч. 3 ст. 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними. Питання про відмову у відкритті апеляційного провадження суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів після надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

У зв`язку з пропуском заявником строку на апеляційне оскарження та відсутністю підстав для поновлення такого строку, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне застосувати положення пункту 4 частини 1 статті 299 Кодексу адміністративного судочинства України та відмовити у відкритті апеляційного провадження.

Не виконані інші вимоги ухвали, не сплачено судовий збір при поданні апеляційної скарги.

13.05.2022 року до суду від Головного управління, у якості усунення недоліків апеляційної скарги надійшло клопотання про відстрочення сплати судового збору, яке обґрунтоване відсутністю коштів, відсутністю фінансування для сплати судового збору, введенням в Україні воєнного стану.

Згідно ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно ч. 1, ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Передбачено, що суд може відстрочити сплату судового збору визначеному колу осіб. Відстрочення сплати судового збору може бути здійснено для осіб, перелік яких передбачено ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір». Для відстрочення сплати судового збору заявник апеляційної скарги має довести існування фінансових труднощів.

Відстрочення сплати судового збору передбачене для позивача у справах соціального характеру, якщо спір стосується трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд вказує, що для відстрочення сплати судового збору заявник апеляційної скарги має довести існування фінансових труднощів. Відсутністю бюджетного асигнування не є підставою не виконати свої обов`язки по сплаті судового збору при поданні апеляційної скарги. Обставини, пов`язані з фінансуванням установ чи організацій з державного бюджету, відсутністю в ньому коштів, призначених для сплати судового збору суб`єктами владних повноважень не є об`єктивними та непереборними підставами для невиконання своїх обов`язків по сплаті судового збору при поданні апеляційної скарги.

Слід звернути увагу, що ГУ ДПС у Дніпропетровській області просить відстрочити сплату судового збору та вказує на відсутність коштів в умовах дії воєнного стану. Проте такі твердження не відповідають дійсності, оскільки ГУ ДПС у Дніпропетровській області знаходить кошти та сплачує судовий збір у інших провадженнях (справа № 160/17371/21 сплачено 27.04.2022 року, справа № 160/4191/21 сплачено 30.05.2022 року).

При вирішені питання про відстрочення сплати судового збору слід зважати на рішення Великої Пала Верховного Суду від 14.01.2021 року у справі № 0940/2276/18, де вказано, що звільнення від сплати судового збору як і відстрочення, є правом суду а не обов`язком, навіть при наявності у особи умов.

Керуючись ст. 298, ст. 299 КАС України, суд, -

у х в а л и в:

Відмовити Головному управлінню ДПС у Дніпропетровській області у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору при поданні апеляційної скарги.

Відмовити Головному управлінню ДПС у Дніпропетровській області у задоволенні клопотання про поновлення строку звернення з апеляційною скаргою на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 грудня 2021 року у справі № 160/19802/21.

Відмовити Головному управлінню ДПС у Дніпропетровській області у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 грудня 2021 року у справі № 160/19802/21.

Ухвала Третього апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Верховного Суду відповідно до ст., ст. 328- 329 КАС України.

Головуючий - суддя О.М. Лукманова

суддя Л.А. Божко

суддя Ю. В. Дурасова