Справа № 386/261/22
Суддя: Гут Ю. О.
Дата ухвалення: 2022-06-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 386/261/22
Провадження № 2-а/386/15/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 червня 2022 року смт. Голованівськ

Голованівський районний суд Кіровоградської області

в складі головуючого судді Гут Ю. О.

з участю: секретаря судового засідання Корніцької Л.В.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Голованівськ адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) (далі - Державна екологічна інспекція про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення

встановив:

02.03.2022 на адресу Голованівського районого суду Кіровоградської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Державної екологічної інспекції про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що 23.02.2022 на підприємстві ТОВ «Побужський феронікелевий комбінат» прибули представники відповідача та надали направлення на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання вимог законодавства у сфері охорони атмосферного повітря, про використання та охорону земель, поводження з відходами охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення. Наказом встановлено проведення позапланової перевірки з 23.02.2022 по 09.03.2022, тобто повідомлено про проведення позапланового заходу в день проведення такого заходу. Позивач вказав, що наказ про проведення перевірки з урахуванням термінів його вручення та планів не наданий для ознайомлення. Відповідно до наказу Державної екологічної інспекції на проведення позапланового заходу від 22.03.2022 підставою для її проведення вказано доручення Прем`єр-міністра України від 14.02.2022, яке прийнято у зв`язку із зверненням Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів у якому зазначаються можливі факти порушення законодавства з боку кількох суб`єктів господарювання (однак не ТОВ «ПФК») та прикріплений список підприємств, стосовно яких передбачається отримання доручення на проведення позапланової перевірки. Позивач зазначив, що у наказі також міститься недостовірна інформація щодо останнього заходу контролю ТОВ ПФК, а саме 13.11.2019. Однак останній позаплановий захід був проведений у період з 08.06. по 22.06. 2021. Згідно акту перевірки від 22.06.2021 системні порушення та події що мають значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави не встановлені. З моменту перевірки та до цього часу, також відсутні правові підстави для проведення позапланового заходу з таким же предметом перевірки, як і попередній позаплановий захід.

Позивач вказав, що державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Придністровського округу 23.02.2022 винесено постанову про накладення адміністративного стягнення №216360, якою ОСОБА_1 , як головного інженера ТОВ «ПФК», визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 188-5 КУпАП, а саме за недопущення до проведення перевірки та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 765 грн. Позивач зазначив, що зазначена постанова є неправомірною, оскільки ОСОБА_1 не є керівником підприємства з повноваженнями приймати рішення про допуск до перевірки. Відповідача було повідомлено про те, що керівник підприємства станом на 23.02.2022 відсутній. Відповідно до відомостей у ЄДР юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань юридична адреса підприємства та головний офіс знаходиться у м. Києві, генеральний директор Шевченко Д.В. 23.02.2022 виконував свої обов`язки територіально у м. Києві, лише вказаній особі мали бути пред`явлені наказ та направлення на перевірку і лише ця особа мала відповідні повноваження приймати рішення про допуск чи не допуск до перевірки, тому позивач не може притягуватися до адміністративної відповідальності, оскільки він не є суб`єктом правопорушення за ст. 188-5 КУпАП.

У зв`язку з наведеним, представник позивача просить скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення №216360, складену державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Придніпровського округу Гладченком Олександром Анатолійовичем від 23 лютого 2022 року, якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 188-5 КУпАП у вигляді штрафу в розмірі 765 грн., провадження по справі закрити; стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати.

Ухвалою суду від 02.03.2022 позовна заява була залишена без руху, оскільки подана з порушенням ст.ст. 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України).

09.03.2022 позивачем усунуто зазначені недоліки, після чого ухвалою суду від 10.03.2022 в даній справі відкрито провадження, визначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження та призначено проведення судового засідання для розгляду справи по суті.

Позивач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлений своєчасно та належним чином у відповідності до ст. 126 КАС України. Позивач подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, зазначив, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Представник відповідача Державної екологічної інспекції в судові засідання тричі не з`являвся, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся своєчасно та належним чином у відповідності до ст. 126 КАС України, що підтверджується повідомленнями про вручення рекомендованих листів з судовим викликом під підпис 24.03.2022, 27.04.2022 та 17.05.2022, про причини неявки суд не повідомляв, заяву про розгляд справи у його відсутність до суду не надав. У встановлений судом строк відзив на позов суду не подали, а тому, у відповідності до ч. 4 ст. 159 КАС України, це кваліфіковано судом як визнання позову.

В порядку ст. 205 КАС України, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності сторін і ухвалити рішення на підставі наявних у справі доказів, оскільки неявка у судове засідання учасників справи, які належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши письмові докази, аналізуючи в сукупності наявні у справі докази, а також те, що відповідачами не надано жодних належних та допустимих доказів на спростування вимог позивача, суд приходить до висновку про задоволення позову з наступних підстав.

Судом встановлено, що товариство з обмеженою відповідальністю «Побужський феронікелевий комбінат», код за , зареєстроване Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. Відповідно до відомостей зазначеного реєстру генеральним директором підприємства є Шевченко Денис Вікторович, який є єдиною особою, яка може вчиняти дії від імені юридичної особи.

23 лютого 2022 року на підприємство ТОВ «Побужський феронікелевий комбінат» прибули представники Державної екологічної інспекції Придніпровського округу та пред`явили направлення та наказ на проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання вимог законодавства у сфері охорони атмосферного повітря про використання та охорону земель, поводження з відходами.

Даними направленням та наказом встановлено проведення планової перевірки з 23.02. по 09.03.2022, тобто, повідомлено про проведення планового заходу в день проведення такого заходу.

У даному випадку за твердженням позивача направлення та наказ про проведення перевірки з урахуванням термінів його вручення та планів, не був наданий для ознайомлення. Вказане не спростовано відповідачем при розгляді справи.

Суд враховує, що спірні правовідносини врегульовано, зокрема, Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища», Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2017 №275 «Про затвердження Положення про Державну екологічну інспекцію України».

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05 квітня 2007 року № 877-V.

Відповідно до частини першої статті 1 зазначеного Закону державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Підстави здійснення позапланових заходів визначені статтею 6 Закону України "Про основні засади здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Стаття 10 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" надає право суб`єкту господарювання під час здійснення державного контролю, серед іншого бути поінформованим про свої права та обов`язки; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного нагляду (контролю) службового посвідчення та посвідчення (направлення) і одержувати копію посвідчення (направлення) на проведення планового або позапланового заходу; бути присутнім під час здійснення заходів державного нагляду (контролю), залучати під час здійснення таких заходів третіх осіб; одержувати та ознайомлюватися з актами державного нагляду (контролю); надавати органу державного нагляду (контролю) в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта.

Відповідно до абзацу 1-2 статті 11 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" Суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) зобов`язаний допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю) за умови дотримання ними порядку здійснення державного нагляду (контролю), передбаченого цим Законом.

Частиною 1 статті 5 Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", планові заходи здійснюються відповідно до річних планів, що затверджуються органом державного нагляду (контролю) не пізніше 1 грудня року, що передує плановому. Внесення змін до річних планів здійснення заходів державного нагляду (контролю) не допускається, крім випадків зміни найменування суб`єкта господарювання та виправлення технічних помилок. Плановим періодом вважається рік, який обчислюється з 1 січня по 31 грудня планового року.

Частиною 4 статті 5 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" визначено, що органи державного нагляду (контролю) здійснюють планові заходи з державного нагляду (контролю) за умови письмового повідомлення суб`єкта господарювання про проведення планового заходу не пізніш як за десять днів до дня здійснення цього заходу.

У даному випадку письмове повідомлення ТОВ «Побужський феронікелевий комбінат» про проведення планової перевірки за десять днів до дня здійснення цього заходу не здійснювалось, а сам наказ на перевірку не наданий для ознайомлення.

Положеннями статті 10 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачено право суб`єкту господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю), якщо:

- державний нагляд (контроль) здійснюється з порушенням передбачених законом вимог щодо періодичності проведення таких заходів;

- посадова особа органу державного нагляду (контролю) не надала копії документів, передбачених цим Законом, або якщо надані документи не відповідають вимогам цього Закону;

- суб`єкт господарювання не одержав повідомлення про здійснення планового заходу державного нагляду (контролю) в порядку, передбаченому цим Законом;

- посадова особа органу державного нагляду (контролю) не внесла запис про здійснення заходу державного нагляду (контролю) до журналу реєстрації заходів державного нагляду (контролю) (за наявності такого журналу в суб`єкта господарювання);

- тривалість планового заходу державного нагляду (контролю) або сумарна тривалість таких заходів протягом року перевищує граничну тривалість, встановлену частиною п`ятою статті 5 цього Закону, або тривалість позапланового заходу державного нагляду (контролю) перевищує граничну тривалість, встановлену частиною четвертою статті 6 цього Закону;

- орган державного нагляду (контролю) здійснює повторний позаплановий захід державного нагляду (контролю) за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю);

- органом державного нагляду (контролю) не була затверджена та оприлюднена на власному офіційному веб - сайті уніфікована форма акта, в якій передбачається перелік питань залежно від ступеня ризику;

- у передбачених законом випадках посадові особи не надали копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики з питань державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, або відповідного державного колегіального органу на здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю).

Таким чином, саме на етапі допуску до перевірки суб`єкт господарювання може поставити питання про необґрунтованість її призначення та проведення, реалізувавши своє право на захист від безпідставного та необґрунтованого здійснення державного нагляду (контролю) щодо себе.

Стаття 19 Конституції України визначає, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Оскільки вимоги посадових осіб щодо проведення планової перевірки є незаконними, тому дані обставини унеможливлюють притягнення до будь-якого виду відповідальності.

При цьому, ігноруючи зазначені вище обставини та норми законодавства, що регулюють зазначені правовідносини, державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища Придніпровського округу складено 23.02.2022. Акт про відмову в проведенні перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства ТОВ «Побужський феронікелевий комбінат».

Внаслідок цього 23.02.2022 державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Придніпровського округу Гладченком О.А. винесено Постанову про накладення адміністративного стягнення від 23.02.2022 № 216360, відповідно до якої позивач ОСОБА_1 , головний інженер ТОВ «Побужський феронікелевий комбінат», визнаний винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ст.188-5 КУпАП України, а саме за недопущення до проведення перевірки, та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 765,00 грн.

Зазначена Постанова про накладення адміністративного стягнення від 23.02.2022 № 216360 є неправомірною з підстав, що зазначені вище, а також з тих підстав, що ОСОБА_1 не є керівником підприємства з повноваженнями приймати рішення про допуск до перевірки.

Відповідача було повідомлено про те, що керівник підприємства станом на 23.02.2022 відсутній. Вказана обставина підтверджується відомостями, що відображені у змісті Акту про відмову в проведенні перевірки від 23.02.2022. Відповідно до відомостей у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань юридична адреса підприємства та головний офіс знаходиться у м. Києві. Генеральний директор Д Шевченко 23.02.2022 виконував свої обов`язки за посадою генерального директора територіально у м. Києві. Лише вказаній особі мали бути пред`явлені наказ та направлення на перевірку і лише ця особа мала відповідні повноваження приймати рішення про допуск чи не допуск до перевірки.

Предметом судового розгляду є постанова про накладення адміністративного стягнення, якою позивач визнаний винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ст.188-5 КУпАП України.

Стаття 188-5 КУпАП визначає, що невиконання законних розпоряджень чи приписів, інших законних вимог посадових осіб органів, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища, використання природних ресурсів, радіаційної безпеки або охорону природних ресурсів, ненадання їм необхідної інформації або надання неправдивої інформації, вчинення інших перешкод для виконання покладених на них обов`язків тягнуть за собою накладення штрафу на громадян від дев`яти до п`ятнадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від п`ятнадцяти до сорока п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно зі ст. 62 Конституції України, вина особи, яка притягується до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватись на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Також відповідно до принципу 6 Рекомендацій N R(91)1 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно адміністративних санкцій, окрім сформульованих у Резолюції (77)31 принципів справедливої адміністративної процедури, що звичайно застосовуються до адміністративних актів, слід керуватися такими особливими принципами:

- особа, стосовно якої розглядається можливість застосування адміністративної санкції, попередньо інформується щодо фактів, які їй ставляться в вину;

- вона має достатньо часу для підготовки свого захисту залежно від складності справи та суворості санкцій, що можуть бути застосовані;

- вона або її представник інформується стосовно характеру доказів у справі, зібраних проти неї;

- вона має можливість висловити свою думку перед оголошенням рішення про санкцію;

- адміністративний акт про застосування санкцій містить мотиви, на яких вона ґрунтується.

Суд наголошує, що Європейський суд з прав людини у рішенні від 10 лютого 2010 року у справі Серявін та інші проти України зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі Конвенція) зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. У справі Трофимчук проти України ЄСПЛ також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не можна розуміти як вимогу детально відповідати на кожен довід. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Відповідно до пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду. Деякі аргументи не можуть бути підставою для надання детальної відповіді на такі доводи.

Усі інші аргументи сторін вивчені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу у судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків суду не спростовують.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

За приписами ч.1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 КАС України.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Стаття 9 КУпАП визначає, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови.

У даному випадку позивач не може притягуватися до адміністративної відповідальності, так як він не є суб`єктом правопорушення за ст. 188-5 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ч. 3 ст. 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Зважаючи на встановлені у справі обставини та з огляду на приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини та позивачем оскаржено постанову з підстав відсутності в його діях складу адміністративного правопорушення, суд, не порушуючи засад диспозитивності, розглядаючи справу в межах позовних вимог, приходить до висновку про задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Отже, відповідачем прийнято незаконне рішення, чим порушено права позивача і вказане рішення підлягає скасуванню судом.

Відповідно до вимог п.1 ст.247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як вбачається з наданої копії квитанції №5 від 09.03.2022 (а.с. 61), позивач за подання даного позову до суду, сплатив судовий збір в розмірі 992,40 грн., а тому у зв`язку із задоволенням позову, враховуючи, що особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, відповідно до ст. 288 КУпАП, згідно ст. 139 КАС України судові витрати слід стягнути з відповідача на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань.

Підстави для допущення до негайного виконання судового рішення та для скасування заходів забезпечення позову відсутні.

Керуючись ст.ст. 7, 254, 255, 258, 268, 278-280, 284 КУпАП, ст.ст. 2, 72-77, 139, 241-246, 286 КАС України, суд -

ухвалив:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення- задовольнити повністю.

Скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення №216360, складену державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Придніпровського округу Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) Гладченком Олександром Анатолійовичем від 23 лютого 2022 року, якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 188-5 КУпАП у вигляді штрафу в розмірі 765 грн., а провадження по справі відносно ОСОБА_1 закрити на підставі п.1 ст.247 КУпАП за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) на користь ОСОБА_2 судові витрати в розмірі 992 (дев`ятсот дев`яносто дві) грн. 40 коп.

Місце проживання позивача ОСОБА_1 : АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 .

Місцезнаходження відповідача Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області): м. Кривий Ріг, вул. Героїв АТО, буд. №92, поштовий індекс 50103. ідентифікаційний код юридичної особи в .

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подачі протягом десяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду апеляційної скарги. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Голованівський районний суд Кіровоградської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Гут Ю. О.