Справа № 240/10239/22
Суддя: Окис Тетяна Олександрівна
Дата ухвалення: 2022-06-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

07 червня 2022 року м. Житомир справа № 240/10239/22

категорія 111030600

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Окис Т.О., перевіривши матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Агріс Полісся» до Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії,

установив:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Агріс Полісся» (далі позивач, ТОВ «Агріс Полісся» ) звернулося до Житомирського окружного адміністративного суду з позовом про визнання протиправними та скасування рішень Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області (далі відповідач, ГУ ДПС у Житомирській області) про відмову в реєстрації податкових накладних та зобов`язання Державної податкової служби України (далі відповідач, ДПС України) їх зареєструвати.

Разом з позовом подало заяву про поновлення строку для звернення до суду.

Зазначений позов не може бути прийнятий до провадження суду та підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Частиною 6 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до частини 1 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з висновками Верховного Суду, наведеними у постановах від 11 жовтня 2019 року у справі №640/20468/18, від 02 липня 2020 року у справі № 1.380.2019.006119 та від 20 листопада 2020 у справі №1.380.2019.006517, до позовів платника податків про визнання протиправними рішень контролюючого органу про відмову у реєстрації податкових накладних з похідною вимогою про зобов`язання її зареєструвати застосовуються загальні строки звернення до суду, визначенні нормами статті 122 КАС України, а не Податковим кодексом України. При цьому, такі строки залежать від того, чи використав платник податків процедуру адміністративного оскарження вказаних рішень як досудового порядку вирішення спору.

Відповідно до частини 4 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Позивач оскаржує рішення відповідача після вжиття заходів досудового врегулювання спору. Рішення комісії Головного управління ДПС у Житомирській області отримано позивачем 25 жовтня 2021 року, про що зазначено в клопотанні про поновлення строку.

Водночас, з позовом до суду позивач звернувся 27 травня 2022 року, тобто з пропуском строку.

У заяві про поновлення строку зазначено, що пропуск строку зумовлено неможливістю адвокатом позивача вчасно подати позов з особистих підстав, а саме через необхідність займатися обстеженням дітей.

Суд, надаючи оцінку наведеним доводам, зазначає, що Кодекс адміністративного судочинства України передбачає можливість поновлення пропущеного строку лише у разі його пропуску з поважних причин.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд судді, суду.

Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах встановленого законом проміжку часу. До їх числа відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Однак, доводи, наведені у клопотанні про поновлення строку, не можуть бути розцінені як об`єктивна непереборна обставина чи істотна перешкода для своєчасного вчинення позивачем процесуальних дій, а за своєю суттю є суб`єктивною обставиною та не може бути прийнято судом як підстава для поновлення строку звернення до суду.

Більше того, у розумінні приписів КАС України адвокат не є учасником справи, а діє як представник, здійснюючи юридичний супровід клієнта, тобто процесуальний закон розмежовує процесуальні статуси позивача та його представника. Іншими словами позивач та його представник є окремими та самостійними суб`єктами процесуальних правовідносин.

З огляду на вказане, суд зазначає про те, що реалізація позивачем права на подання позовної заяви не залежить від реалізації адвокатом його функцій. Суд наголошує на тому, що ризик обрання чи не обрання адвоката, так само, як і уповноваження конкретного адвоката на здійснення представницьких функцій, несе сторона.

Таким чином, особисті обставини представника позивача не перешкоджають позивачу звернутися до суду у межах передбаченого законодавством строку.

Відтак, суд приходить до висновку, що позивачу необхідно зазначити інші підстави для поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з доказами поважності причин його пропуску.

Відповідно до частини 1 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом 10 днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Орім того, до позову не додано документ про сплату судового збору у визначеному законом розмірі.

Приписи частини 3 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України визначають, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платники, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені положеннями Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року №3674-VI у відповідній редакції (далі Закон).

Перелік осіб, які безумовно звільнені від сплати судового збору у силу закону, який наділяє їх певним статусом, або виходячи із чітко визначеного предмету спору встановлений статтею 5 Закону. Позивач до цього переліку не відноситься.

Відповідно до частини 1 статті 4 цього Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

З огляду на те, що предметом оскарження є рішення суб`єкта владних повноважень, позовні вимоги є вимогами немайнового характеру.

Пунктом 3 частини 2 статті 4 Закону визначено, що за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру, який подано юридичною особою, встановлено ставку ставку судового збору у розмірі 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Станом на 01 січня 2022 року приписами Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» від 02 грудня 2021 року №1928-IХ встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 2481,00 грн.

За приписами частини 3 статті 6 Закону у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Ураховуючи, що позивачем заявлено чотири позовні вимоги немайнового характеру, при зверненні до суду з даним позовом необхідно сплатити судовий збір у розмірі 9924,00 грн.

Частинами 1 та 2 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом 5 днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ураховуючи, що позивачем пропущено строк звернення до суду, до позовної заяви не додано документ про сплату судового збору у визначеному Законом розмірі, наявні підстави для залишення її без руху та надання позивачу строку для усунення визначених у цій ухвалі недоліків шляхом надання заяви про поновлення строку звернення до суду із зазначенням інших поважних причин пропуску строку та доказів на їх підтвердження та документу про доплату судового збору у розмірі 9924,00 грн. на такі реквізити: ГУК у Жит.обл/ТГ м.Житомир/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37976485; банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.); код банку отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача UA4006797; код класифікації доходів бюджету 22030101.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України,

ухвалив:

Позовну заяву Товариство з обмеженою відповідальністю "Агріс Полісся" залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків 10 (десять) днів з дня отримання копії цієї ухвали.

У разі неусунення недоліків у зазначений вище строк позовна заява буде повернута позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Т.О. Окис