Справа № 160/11545/19
Суддя: Баранник Н.П.
Дата ухвалення: 2022-06-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

02 червня 2022 року справа № 160/11545/19

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Баранник Н.П.,

суддів: Малиш Н.І., Щербака А.А.,

за участю секретаря судового засідання: Яковенко О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі апеляційну скаргу Дніпровської митниці Держмитслужби на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 листопада 2021 року у справі № 160/11545/19 (суддя Серьогіна О.В., справа розглянута за правилами спрощеного провадження в письмовому провадженні) за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ТАКТ» до Дніпровської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ТАКТ» (далі - позивач) звернулось до суду з позовом до Дніпровської митниці Держмитслужби (правонаступником є Дніпровська митниця (ЄДРПОУ ПВ 43971371) (далі - відповідач), в якому просило:

- визнати протиправним та скасувати рішення Дніпропетровської митниці ДФС від 21.10.2019 р. № 2536/10/04-50-19-02 про відмову у поверненні ТОВ "ТАКТ" митних платежів за заявою № 362 від 07.10.2019 р. та за заявою № 363 від 07.10.2019 р.;

- зобов`язати Дніпропетровську митницю ДФС у відповідності до п.43.5 ст.43 Податкового кодексу України, ст. 301 Митного кодексу України підготувати висновки із зазначенням суми митних платежів у вигляді антидемпінгового мита та податку на додану вартість які сплачені та підлягають поверненню ТОВ "Такт" на підставі заяви ТОВ "Такт" № 362 від 07.10.2019 р., № 363 від 07.10.2019 р. і передати їх згідно з реєстром висновків за відповідними платежами для виконання Головному управлінню Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач протиправно відмовив в поверненні митних платежів, сплачених при ввезенні в Україну з Російської Федерації (РФ) на підставі митних декларацій (далі - МД) №UA110150/2018/217117, №UA110150/2018/205170 за імпортним контрактом сортового прокату відповідно до рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 28.12.2017 року №АД-382/2017/4411-05 «Про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації» (далі Рішення №АД-382/2017/4411-05). Поданий Товариством до митного оформлення товар не є об`єктом антидемпінгових заходів.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20.01.2020 року позовні вимоги ТОВ «ТАКТ» було задоволено.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 23.04.2020 року апеляційну скаргу Дніпровської митниці Держмитслужби задоволено, рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20.01.2020 року у справі №160/11545/19 скасовано та прийнято нову постанову, якою у задоволені позову відмовлено.

Постановою Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду від 30.08.2021 року, касаційну скаргу позивача задоволено частково, постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 23.04.2020 року та рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20.01.2020 року скасовано, а справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 листопада 2021 року позовні вимоги ТОВ «ТАКТ» були задоволені в повному обсязі.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу. В скарзі, посилаючись на невідповідність висновків фактичним обставинам справи, порушення норм матеріального та процесуального права, просить рішення суду першої інстанції скасувати та постановити нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

В доводах апеляційної скарги зазначено, що митниця не погоджується з висновками суду, що сплачені позивачем за МД від 03.03.2018 року № UA110150/2019/205170 та від 10.07.2018 року № UA110150/2019/217117 суми митних платежів є помилково сплаченими. З урахуванням того, що платником податку є саме позивач, а сплачені ним суми не перевищують суми, самостійно ним визначенні, підстави вважати ці суми помилково та/або надмірно сплаченими сумами митних платежів, на які розповсюджується дія Порядку повернення авансових платежів (передоплати) і помилково та/або надміру сплачених сум митних платежів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 18.07.2017 року № 643 - відсутні. Відповідач наполягає, що ним правомірно зазначено про відсутність правових підстав для повернення митних платежів, зазначених у зверненнях ТОВ «ТАКТ».

Позивач подав відзив на апеляційну скаргу відповідача, просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін. Стверджує, що суд повно встановив обставини справи, прийняв законне і обґрунтоване рішення по суті спірних відносин, а тому відсутні підстави для його скасування. Наполягає, що в даному випадку декларантом сплачене антидемпінгове мито за розмитнення товару, який не є об`єктом антидемпінгових заходів.

В судовому засіданні представник відповідача підтримав вимоги та доводи апеляційної скарги, наполягав на задоволенні скарги.

Представник позивача заперечував проти задоволення скарги, просив залишити рішення суду першої інстанції без змін. Також надав суду заяву про відшкодування витрат позивача на професійну правничу допомогу у вигляді фіксованого гонорару в розмірі 5 000грн..

Відповідач подав заяву про зменшення витрат на правничу допомогу, в якій стверджує про неспівмірність складності справи із заявленим до відшкодування розміром витрат. Просить відмовити у відшкодуванні витрат позивача на правничу допаомогу.

Заслухавши представників сторін, вивчивши матеріали справи, доводи апеляційної скарг, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, враховуючи наступне.

З матеріалів справи встановлено, що на виконання зовнішньоекономічного контракту від 21.02.2017 року №7802026, додатку до нього від 31.01.2018 року №ПКЗС6З040561, згідно з інвойсом від 23.02.2018 року №2228 АТ «ЕВРАЗ об`єднаний Західно-Сибірський металургійний комбінат» (РФ) здійснило на адресу позивача поставку товару: прутки з вугільцевої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, з масою часткою вуглецю 0,25% або більше, круглого поперечного перерізу, діаметром менш ніж 80 мм, не є арматурним прокатом, ГОСТ 1050-2013, ГОСТ-2590-2006 марка сталі 35, розмір кр. 40,0 мм 28,690 т, хімічний склад: С-0,44%; Мn-0,58%; Sі-0,24%; Р-0,025%; S-0,024%; Сг-0,07% та прутки з кремнієво-марганцевої сталі, без подальшого оброблення, гарячекатані, не є арматурним прокатом, ГОСТ 2590-2006,ГОСТ 19281-2014 марка сталі 09Г2С, розмір кр. 34,0 мм - 22,670 т, хімічний склад: С-0,11%; Мn-1,66%; Sі-0,78%; Р-0,023%; S-0,022%; Ni-0,05%; М-0,03%; Си-0,09%; N-0,011%; Аs-0,004%, виробник: АТ «ЕВРАЗ Об`єднаний Західно-Сибірський металургійний комбінат», торговельна марка «ЕВРАЗ» загальною вартістю 32 523,30 доларів США за партію товару вагою (нетто) 249 874 кг (вага брутто 251104 кг).

Зазначений товар заявлено до митного оформлення шляхом електронного декларування від 03.03.2018 року МД №UA110150/2018/205170.

На виконання зовнішньоекономічного контракту від 21.02.2017 року № 7802026, додатків до нього від 30.05.2018 року №ПКЗС6З043202, від 27.04.2018 року №ПКЗС6З042541, згідно з інвойсами від 26.06.2018 року №7573, від 27.06.2018 року №7594, від 28.06.2018 року №7655 АТ «ЕВРАЗ об`єднаний Західно-Сибірський металургійний комбінат» (Російська Федерація) здійснило на адресу позивача поставку товару: прутки з вуглецевої сталі, без подальшого оброблення, гарячекатані, з масовою часткою вуглецю 0,25% або більше, круглого поперечного перерізу, діаметром менш ніж 80 мм, ГОСТ 1050-2013, ГОСТ 2590-2006, марки сталі 45, розмір кругу 40,00 мм, вміст вуглецю С-0,47%.

Зазначений товар заявлено до митного оформлення шляхом електронного декларування від 10.07.2018 року МД №UA110150/2018/217117.

Після проведення митних консультацій, наявності рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі №АД-382/2017/4411-05 «Про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації» (в редакції станом на дату митного декларування) ТОВ «ТАКТ» сплатило антидемпінгове мито за придбаний товар за кодом УКТ ЗЕД, який підпадав під дію вказаного рішення Міжвідомчої комісії (у відповідній редакції).

07.10.2019 року позивач звернувся до відповідача з заявами за вих. №362 та №363 про повернення помилково та надмірно сплачених митних платежів. В заявах вказав, що в умовах правової невизначеності при митному декларуванні за МД від 10.07.2018 року №UA110150/2018/217117, від 03.03.2018 року МД №UA110150/2018/205170 мала місце помилкова сплата антидемпінгового мита та зайва сплата ПДВ за подібний (ідентичний) товар відповідно до статті 1 Закону України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту». Посилаючись на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду у справах від 29.03.2019 року №804/2304/18, від 08.07.2019 року №160/5056/19, лист Міністерства економічного розвитку та торгівлі України від 12.03.2019 року №4413-06/10508-07 та лист ДФС від 21.08.2019 року №27012/7/99-99-19-04-01-17, ТОВ «ТАКТ» просило повернути сплачені суми мита та ПДВ як помилкові: - за МД №UA110150/2018/217117 помилково сплачену суму антидемпінгового мита в розмірі 66 526,65 грн та зайво сплачену суму ПДВ у сумі 13 305,33 грн (прутки марки сталі 09Г2С); помилково сплачену суму антидемпінгового мита в розмірі 170 539,39 грн та зайво сплачену суму ПДВ у сумі 34 107,88 грн (прутки марки сталі 35 та марки сталі 45); - за МД№UA110150/2018/205170 помилково сплачену суму антидемпінгового мита в сумі 12 361,80 грн та зайво сплачену суму ПДВ в сумі 2472,36 грн.

Розглянувши звернення позивача, Дніпропетровська митниця ДФС листом «Про розгляд звернень» від 21.10.2019 року за №2536/10/04-50-19-02 повідомила про відсутність правових підстав для повернення митних платежів, зазначених у зверненнях. Так, митним органом зазначено, що судовими рішеннями були скасовані картки відмови у здійсненні митного оформлення товарів (акти індивідуальної дії митниці). У зв`язку із набранням чинності судовими рішеннями та на підставі звернення позивача сплачені до держбюджету кошти повернуті ТОВ «ТАКТ», про що підприємство інформовано листами Дніпропетровської митниці ДФС від 24.09.2019 року №2298/10/04-50-19-02, від 09.10.2019 року №2439/10/04-50-19-02. Митницею виконано рішення судів у цих справах. За митними деклараціями МД від 10.07.2018 року №UA110150/2018/217117, від 03.03.2018 року МД №UA110150/2018/205170 суми антидемпінгового мита та ПДВ самостійно заявлено декларантом, картки відмови у митному оформленні товарів не оформлювались. Митниця здійснює лише контроль нарахування митних платежів по заявленим до митного оформлення товарам. Митні оформлення за цими митними деклараціями здійснені за заявленими декларантом відомостями, у звичайному порядку.

Листом від 21.10.2019 року за №2536/10/04-50-19-02 митний орган відмовив в поверненні сплаченого позивачем антидемпінгового мита та ПДВ за товар, ввезений за МД від 10.07.2018 р. №UA110150/2018/217117 та МД від 03.03.2018 р. №UA110150/2018/205170.

Позивач, вважаючи таку відмову протиправною, звернувся до суду з позовом про скасування рішення відповідача та зобов`язання останнього підготувати висновок із зазначенням суми митних платежів у вигляді антидемпінгового мита та податку на додану вартість, які підлягають поверненню ТОВ «ТАКТ» на підставі його заяв від 07.10.2019 р. № 362 та №363.

Надаючи оцінку спірним відносинам, суд першої інстанції прийшов до висновку, що оскаржене рішення відповідача є протиправним. Суд вказав, що митне та податкове законодавство не містить переліку причин, через які може статися помилкова та/або надмірна сплата сум платежів. Відповідно до приписів статті 54 та 56 ПК України, вони регулюють відносини, що пов`язані саме зі справлянням сум податкових та/або грошових зобов`язань, тобто вони не застосовуються до тих сум, які не є податковим та/або грошовим зобов`язаннями. Тобто, не є податковим та/або грошовим зобов`язанням грошова сума, що була сплачена як антидемпінгове мито за товар, на який дія такого мита не розповсюджується. На період остаточного вирішення питання, чи є імпортований товар арматурою чи катанкою, подання митної декларації не можливо без сплати антидемпінгового мита, а повернення будь-яких митних платежів прямо випливає з приписів митного законодавства, якщо у декларанта відсутні повні відомості про товар (належність товару до арматури чи катанки, або інші які впливають на вид та розмір митних платежів) та за наслідками проведення митного контролю з боку митниці із залученням митної лабораторії не було здобуто доказів, що товар є арматурою чи катанкою або інші відомості, які є підставою для їх належної сплати при завершенні процедури митного оформлення товару, щодо якого була подана митна декларація.

Отже, за вказаних обставин сплата антидемпінгового мита не свідчить про згоду декларанта з позицією митниці щодо ввезеного товару та не позбавляє платника права на повернення надмірно сплаченого мита за наявності визначених вище умов.

Суд апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції, з огляду на таке.

Митне законодавство передбачає можливість виникнення правової ситуації, пов`язаної з помилковою та/або надмірною сплатою митних платежів. Визначення того, що належить розуміти як помилково та/або надміру сплачені митні платежі, у Митному кодексі України відсутнє, але міститься в податковому законодавстві.

Так, згідно з підпунктом 14.1.115 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України, правила якого застосовуються до відносин, пов`язаних зі справлянням митних платежів, як надміру сплачені грошові зобов`язання розуміють суму коштів, які на певну дату зараховані до відповідного бюджету понад нараховані суми грошових зобов`язань, граничний строк сплати яких настав на таку дату.

Митне та податкове законодавство не містить переліку причин, через які може статися помилкова та/або надмірна сплата сум платежів. Оскільки визначення розміру (суми) митних платежів здійснюється шляхом дій над кількісними числовими показникам (одиницями) виміру, не виключено, що операції з ними з якихось причин можуть призвести до неправильного (хибного) розрахунку чи обчислення сум платежів. Важливо, що в основі таких дій не було умисних протиправних дій суб`єктів правовідносин, діяльність яких пов`язана із визначенням і справлянням митних платежів.

Порядок, умови та процедура повернення помилково та/або надміру сплачених платежів законодавчо врегульовані.

Зокрема, згідно із частинами першою четвертою статті 301 Митного кодексу України повернення помилково та/або надміру сплачених сум митних платежів здійснюється відповідно до Бюджетного та Податкового кодексів України.

Якщо суд визнає рішення або дії митних органів із зазначених питань протиправними, зобов`яже вчинити певні дії відповідно до вимог митного законодавства і коли у рішенні суду буде констатована неправильність чи хибність рішень чи дій митних органів, які зумовили (призвели, потягли) помилкову та/або надмірну сплату сум митних платежів, ці платежі повертаються декларанту в порядку і на умовах, встановлених у статті 301 Митного кодексу України, статті 43 Податкового кодексу України, статті 45 Бюджетного кодексу України, з дотриманням процедури, врегульованої Порядком № 643.

За змістом пункту 4 частини другої статті 271 Митного кодексу України антидемпінгове мито застосовується в Україні як особливий вид мита.

Відповідно до частини четвертої статті 275 Митного кодексу України антидемпінгове мито встановлюється відповідно до Закону України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту" у разі ввезення на митну територію України товарів, які є об`єктом демпінгу, що заподіює шкоду або створює загрозу заподіяння шкоди національному товаровиробнику.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 289 Митного кодексу України моментом виникнення обов`язку із сплати митних платежів зокрема є момент фактичного ввезення товарів на митну територію України.

За змістом пункту 2 статті 1 Закону України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту" від 22 грудня 1998 року №330-XIV антидемпінгове мито (попереднє або остаточне) - особливий вид мита, що справляється у разі ввезення на митну територію країни імпорту товару, який є об`єктом застосування антидемпінгових заходів (попередніх або остаточних).

Зазначеним Законом регламентовано статус і повноваження Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі (далі - Комісія), за змістом частини п`ятої статті 5 якого Комісія у межах своєї компетенції приймає рішення, організовує та контролює їх виконання. Акти Комісії, зокрема щодо проведення антидемпінгового розслідування та застосування антидемпінгових заходів, є обов`язковими для виконання.

Частиною першою статті 28 Закону встановлено, що попереднє або остаточне антидемпінгове мито справляється за ставкою і на умовах, встановлених у відповідному рішенні Комісії про застосування антидемпінгових заходів.

28 грудня 2017 року Комісія розглянула подані Міністерством економічного розвитку і торгівлі України матеріали про результати антидемпінгового розслідування щодо імпорту в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації. За результатами такого розгляду Комісія зробила позитивний висновок та відповідно до статті 16 Закону прийняла рішення №АД-382/2017/4411-05, згідно з яким вирішила застосувати остаточні антидемпінгові заходи щодо імпорту в Україну товару походженням з Російської Федерації, що має такий опис: арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанка діаметром від 5,5 до 14 мм (включно), що класифікуються згідно з УКТЗЕД за кодами 7213 10 00 00, 7213 91 10 00, 7213 91 20 00, 7213 91 41 00, 7213 91 49 00, 7213 91 70 00, 7213 91 90 00, 7213 99 10 00, 7213 99 90 00, 7214 20 00 00, 7214 99 10 00, 7214 99 39 00, 7214 99 50 00, 7214 99 79 00, 7214 99 95 00, 7227 20 00 00, 7227 90 10 00, 7227 90 50 00, 7227 90 95 00, 7228 20 91 00, 7228 20 99 00, 7228 30 20 00, 7228 30 69 00, 7228 30 89 00.

Згідно з рішенням Комісії №АД-382/2017/4411-05 остаточні антидемпінгові заходи застосовуються строком на п`ять років. Остаточні антидемпінгові заходи застосовуються шляхом запровадження справляння остаточного антидемпінгового мита щодо імпорту в Україну товару, опис якого зазначено вище, з Російської Федерації у розмірі 15,21 %.

Відповідно до листа Державної фіскальної служби України від 02 січня 2018 року №68/7/99-99-19-04-01-17 остаточне антидемпінгове мито справляється органами доходів і зборів (митницями) України відповідно до опису товару та незалежно від сплати інших податків і зборів (обов`язкових платежів) через 60 днів з дня опублікування повідомлення про прийняте рішення (тобто з 28 лютого 2018 року).

20 квітня 2018 року за результатами розгляду Комісією звернень від суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності щодо адміністрування антидемпінгового мита та надання роз`яснень опису товару, який має бути об`єктом застосування остаточних антидемпінгових заходів, до рішення Комісії №АД-382/2017/4411-05 внесено зміни в частині опису товару, зокрема пункт 1 рішення Комісії від 28 грудня 2017 року викладено в такій редакції:

1. Застосувати остаточні антидемпінгові заходи щодо імпорту в Україну товару походженням з Російської Федерації, що має такий опис:

Арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанка діаметром від 5,5 до 14 мм (включно), а саме: прутки гарячекатані (у тому числі й прутки, що отримані гарячим волочінням та гарячим пресуванням), які мають однаковий (у тому числі й періодичний) суцільний круглий поперечний переріз за всією довжиною, з вуглецевої та інших легованих сталей, у тому числі укладені в бунти чи розрізані на відрізки, що можуть мати вм`ятини, ребра, канавки або інші рельєфи, створені під час прокатування з подальшою обробкою чи без неї (за винятком прутків з автоматної, швидкорізальної та інструментальної сталі, кованих, холодного деформування або оброблення у холодному стані та кутиків, фасонних та спеціальних профілів з легованої сталі, порожнистих прутків та брусків для буріння), що можуть класифікуватися згідно з УКТЗЕД за кодами 7213 10 00 00, 7213 91 10 00, 7213 91 20 00, 7213 91 41 00, 7213 91 49 00, 7213 91 70 00, 7213 91 90 00, 7213 99 10 00, 7213 99 90 00, 7214 20 00 00, 7214 99 10 00, 7214 99 39 00, 7214 99 50 00, 7214 99 79 00, 7214 99 95 00, 7227 20 00 00, 7227 90 10 00, 7227 90 50 00, 7227 90 95 00, 7228 20 91 00, 7228 20 99 00, 7228 30 20 00, 7228 30 69 00, 7228 30 89 00.

З наведених положень слідує, що антидемпінгове мито нараховується на підставі рішення Комісії, а об`єктом його справляння є товар, що відповідає опису згідно з таким рішенням.

Для визначення того, чи є спірний товар (операції з імпорту) об`єктом застосування антидемпінгових заходів належить встановити наявність наступних умов: 1) походження з Російської Федерації; 2) товар згідно кодів УКТ ЗЕД за переліком згідно рішення Комісії №АД-382/2017/4411-05; 3) товар, що за описом являє арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанку діаметром від 5,5 до 14 мм (включно).

Такий підхід щодо класифікації імпортного товару згідно з УКТ ЗЕД під час його розмитнення відповідає правовій позиції колегій суддів Касаційного адміністративного суду, що була висловлена у постанові від 03.06.2021 року у справі №160/3944/19 (адміністративне провадження №К/9901/16907/20).

У спірному випадку судом встановлено, що позивачем заявлено до митного оформлення шляхом електронного декларування МД №UA110150/2018/205170 від 03.03.2018 р. та №UA110150/2018/217117 від 10.07.2018 р., товар походженням з Російської Федерації,за наступними кодами згідно УКТЗЕД: , .

В той же час вказаний товар, який було виготовлено із марок сталі: 45, 35, 09Г2С, за позицією позивача, не відноситься до переліку товарів, походженням з Російської Федерації, з яких справляється антидемпінгове мито, оскільки не належить до арматури чи катанки, враховуючи, що за роз`ясненням Міністерства економічного розвитку та торгівлі України об`єктом антидемпінгового розслідування та заходів є саме арматура та катанка; інші прутки, що за своїми ознаками не є арматурою та катанкою, не є об`єктом застосування заходів.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що подані разом з деклараціями №UA110150/2018/205170 від 03.03.2018 р. та №UA110150/2018/217117 від 10.07.2018 р. супровідні документи на товар з визначенням хімічного складу, марки сталі, ГОСТів, не містять інформації стосовно того, що ввезений позивачем вище наведений товар є арматурою або катанкою.

Відповідно до ч. 1 ст. 301 Митного кодексу України повернення помилково та/або надміру сплачених сум митних платежів здійснюється відповідно до Бюджетного та Податкового кодексів України.

Відповідно до ч. 3 ст. 301 Митного кодексу України помилково та/або надміру зараховані до державного бюджету суми митних платежів повертаються з державного бюджету в порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Відповідно до пп. 17.1.10 п.17.1 ст. 17 Податкового кодексу України, платник податків має право на залік чи повернення надміру сплачених, а також надміру стягнутих сум податків та зборів, пені, штрафів у порядку, встановленому цим Кодексом.

Статтею 43 ПК України передбачено умови повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань.

За приписами пунктів 43.1 - 43.6 статті 43 ПК України помилково та/або надміру сплачені суми грошового зобов`язання підлягають поверненню платнику відповідно до цієї статті та статті 301 Митного кодексу України, крім випадків наявності у такого платника податкового боргу.

Обов`язковою умовою для здійснення повернення сум грошового зобов`язання є подання платником податків заяви про таке повернення (крім повернення надміру утриманих (сплачених) сум податку з доходів фізичних осіб, які розраховуються контролюючим органом на підставі поданої платником податків податкової декларації за звітний календарний рік шляхом проведення перерахунку за загальним річним оподатковуваним доходом платника податку) протягом 1095 днів від дня виникнення помилково та/або надміру сплаченої суми.

Платник податків подає заяву на повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань у довільній формі, в якій зазначає напрям перерахування коштів: на поточний рахунок платника податків в установі банку; на погашення грошового зобов`язання (податкового боргу) з інших платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи, незалежно від виду бюджету; повернення готівковими коштами за чеком у разі відсутності у платника податків рахунку в банку. У разі повернення надміру сплачених грошових зобов`язань з податку на додану вартість такі кошти підлягають поверненню виключно на рахунок платника в системі електронного адміністрування податку на додану вартість.

Контролюючий орган не пізніше ніж за п`ять робочих днів до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податків заяви готує висновок про повернення відповідних сум коштів з відповідного бюджету та подає його для виконання відповідному органові, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів.

На підставі отриманого висновку орган, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів протягом п`яти робочих днів здійснює повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань платникам податків у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Контролюючий орган несе відповідальність згідно із законом за несвоєчасність передачі органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів для виконання висновку про повернення відповідних сум коштів з відповідного бюджету.

Повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань платникам податків здійснюється з бюджету, у який такі кошти були зараховані.

Згідно ч.2 ст.45 Бюджетного кодексу України казначейство України веде бухгалтерський облік усіх надходжень Державного бюджету України та за поданням органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, здійснює повернення коштів, помилково або надміру зарахованих до бюджету.

Наказом Міністерства фінансів України від 18.07.2017 №643, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 09.08.2017 за №976/30844, затверджений Порядок повернення авансових платежів (передоплати) та помилково та/або надміру сплачених сум митних платежів.

Згідно розділу ІІІ Порядку № 643 в редакції на час звернення позивача до митного органу із заявою від 22.11.2019 повернення з державного бюджету помилково та/або надміру сплаченої суми митних, інших платежів та пені здійснюється за заявою платника податків протягом 1095 днів від дня її виникнення.

Повернення сум відповідних митних платежів у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 301 Митного кодексу, здійснюється за умови, що заява подається не пізніше одного року з дня, наступного за днем виникнення обставин, що тягнуть за собою повернення сплачених сум митних платежів.

За правилами п.3 розділу ІІІ Порядку № 643 у заяві зазначаються: 1) сума коштів до повернення за видами митних, інших платежів та пені; 2) причини виникнення такої суми коштів; 3) найменування юридичної особи та код за ЄДРПОУ, або прізвище, ім`я та по батькові, реєстраційний номер облікової картки платника податків, або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку у паспорті); 4) напрям(и) перерахування суми коштів: а) на поточний рахунок платника податку в установі банку із зазначенням реквізитів; б) для виплати готівкою (у разі якщо кошти авансових платежів (передоплати) вносилися готівкою); в) для подальших розрахунків як авансові платежі (передоплата) або грошова застава: на депозитний рахунок 3734; на депозитний рахунок 3734 іншої митниці ДФС; на банківський рахунок 2603 (у разі якщо кошти авансових платежів (передоплати) вносилися готівкою); г) для погашення грошового зобов`язання (податкового боргу) з інших платежів незалежно від виду бюджету; 5) реквізити митної декларації (іншого документа, що її замінює) або уніфікованої митної квитанції, за якими помилково та/або надміру сплачені суми митних платежів.

До заяви додаються: документи, що підтверджують суму помилково та/або надміру сплачених митних, інших платежів та пені; виконавчий лист суду та/або рішення суду, що набрало законної сили (за наявності), щодо скасування рішення митниці ДФС, яке призвело до виникнення помилково та/або надміру сплачених сум митних, інших платежів та пені; документи, що підтверджують право на перенесення граничних строків для подання заяви щодо повернення надміру сплачених митних платежів (за наявності).

Після реєстрації в митниці ДФС заява платника податку про повернення помилково та/або надміру сплачених сум митних, інших платежів та пені передається на опрацювання до Підрозділу (п.4 розділу ІІІ).

Підрозділ перевіряє факт перерахування суми коштів з відповідного рахунку до державного бюджету за допомогою автоматизованої системи митного оформлення та відсутність у нього податкового боргу. За результатами опрацювання готує висновок або лист про відмову в поверненні коштів з відповідним обґрунтуванням (пункт 11 цього розділу) - п.5 розділу ІІІ.

Відповідно до п.6 розділу ІІІ Порядку № 643 заява платника податку, висновок, завізований керівником (заступником керівника) Підрозділу, реєстри висновків за відповідними платежами, підготовлені за формами згідно з додатками 1, 2 до Порядку взаємодії територіальних органів Державної фіскальної служби України, місцевих фінансових органів та територіальних органів Державної казначейської служби України у процесі повернення платникам податків помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 15 грудня 2015 року № 1146, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 31 грудня 2015 року за № 1679/28124, та акт звірки (у разі складання) подаються керівнику (заступнику керівника) митниці ДФС для прийняття рішення та підписання висновку і реєстрів за відповідними платежами.

Відповідно до п.11 розділу ІІІ Порядку № 643 у разі якщо заявником не виконано вимоги пункту 3 цього розділу, надано недостовірні дані та/або за наявності у нього податкового боргу (крім випадків визначення у заяві напряму перерахування коштів на погашення податкового боргу), готується та надсилається заявнику письмова обґрунтована відмова.

Як було встановлено судом першої інстанції, підставою відмови в поверненні митних платежів стали доводи, що позивач самостійно обчислив та сплатив антидемпінгове мито, тому визначена декларантом сума грошового зобов`язання зі сплати мита вважається узгодженою.

Апеляційний суд вважає такі доводи відповідача помилковими.

Відповідно до п.56.11 ст.56 ПК України, податкове зобов`язання, самостійно визначене платником податків, не підлягає оскарженню.

Наведена норма стосується неможливості оскарження самостійно узгоджених грошових зобов`язань в адміністративному або судовому порядку, що не позбавляє платника права повернути помилково та/або надміру сплачені суми грошового зобов`язання відповідно до ст.43 ПК України та ст.301 МК України, крім випадків наявності у такого платника податкового боргу.

Відповідно до приписів статті 54 та 56 ПК України вони регулюють відносини, що пов`язані саме зі справлянням сум податкових та/або грошових зобов`язань, тобто вони не застосовуються до тих сум, які не є податковим та/або грошовим зобов`язаннями.

Відповідно до підпункту 14.1.39 пункту 14.1 статті 14 ПКУ, грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

Згідно з підпунктом 14.1.156 пункту 14.1 статті 14 ПКУ, податкове зобов`язання - сума коштів, яку платник податків, у тому числі податковий агент, повинен сплатити до відповідного бюджету як податок або збір на підставі, в порядку та строки, визначені податковим законодавством (у тому числі сума коштів, визначена платником податків у податковому векселі та не сплачена в установлений законом строк).

Тобто, не є податковим та/або грошовим зобов`язанням грошова сума, що була сплачена як антидемпінгове мито за товар, на який дія такого мита не розповсюджується.

Сплата антидемпінгового мита не свідчить про згоду декларанта з позицією митниці щодо ввезеного товару та не позбавляє платника права на повернення надмірно сплаченого мита за наявності встановлених обставин.

Доводи апеляційної скарги зазначеного не спростовують.

Підстави для скасування рішення суду першої інстанції відсутні.

ТОВ «ТАКТ» в запереченні на апеляційну скаргу було зазначено прохання здійснити розподіл судових витрат у зв`язку з апеляційним переглядом справи відповідно до додаткової угоди від 31 січня 2022 року та подано клопотання, до якого долучене платіжне доручення № 484 від 16.02.22р. про сплату 5000 грн. фіксованого гонорару у справі №160/11545/19.

Враховуючи вимоги ст.ст.134, 139 КАС України, колегія суддів вважає за можливе стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача вказану суму на користь позивача.

Керуючись п.1 ч.1 ст.315, ч.1 ст.316, ст.ст.322, 325, 329 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Дніпровської митниці Держмитслужби - залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 листопада 2021 року у справі № 160/11545/19 - залишити без змін.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ТАКТ» () за рахунок бюджетних асигнувань Дніпровської митниці () судові витрати на професійну правничу допомогу у сумі 5 000,00 грн. (п`ять тисяч гривень нуль копійок).

Постанова Третього апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду у випадках та в строки, визначені статтями 328, 329 КАС України.

Головуючий - суддя Н.П. Баранник

суддя Н.І. Малиш

суддя А.А. Щербак