Справа № 480/10207/21
Суддя: І.Г. Шевченко
Дата ухвалення: 2022-05-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
Сумський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Шевченко І.Г.,
за участю секретаря судового засідання - Мельник О.П.,
представника позивача - Кісіля А.В.,
представника відповідача - Савченко І.М.,
В С Т А Н О В И В:
Товариство з обмеженою відповідальністю " Шляхбуд Тростянець " (далі - позивач, ТОВ " Шляхбуд Тростянець ") звернулося до з позовною заявою до Державної податкової служби України (далі - відповідач, ДПС України), в якій просило:
1) визнати протиправними дії відповідача щодо відмови у прийнятті до реєстрації податкових накладних від 05.04.2021 №31, від 05.04.2021 №40, від 05.04.2021 №44, від 06.04.2021 №32, від 06.04.2021 №41, від 08.04.2021 №35, від 09.04.2021 №33, від 09.04.2021 №42, від 09.04.2021 №82, від 12.04.2021 №39, від 13.04.2021 №34, від 13.04.2021 №36, від №45, від 15.04.2021 № 37, від 15.04.2021 № 48 та від 15.04.2021 № 83 в Єдиному реєстрі податкових накладених (далі - ЄРПН), які було направлено уповноваженою особою ТОВ "Шляхбуд Тростянець";
2) зобов`язати відповідача зареєструвати в ЄРПН податкові накладні ТОВ "Шляхбуд Тростянець" від 05.04.2021 №31, від 05.04.2021 №40, від 05.04.2021 №44, від 06.04.2021 №32, від 06.04.2021 №41, від 08.04.2021 №35, від 09.04.2021 №33, від 09.04.2021 №42, від 09.04.2021 №82, від 12.04.2021 №39, від 13.04.2021 №34, від 13.04.2021 №36, від №45, від 15.04.2021 № 37, від 15.04.2021 № 48 та від 15.04.2021 № 83 датою їх подання.
Однак, позивач вказує, що відповідно до п.3 рішення учасника ТОВ "Шляхбуд Тростянець " від 09.04.2021 № 4, учасник ТОВ "Шляхбуд Тростянець " ОСОБА_2 склав з себе повноваження директора ТОВ "Шляхбуд Тростянець ". Згідно п.2 рішення учасника ТОВ "Шляхбуд Тростянець " від 12.04.2021 № 5 директором ТОВ "Шляхбуд Тростянець " було призначено ОСОБА_1 , який відповідно до наказу 14.04.2021 № 27-к приступив до виконання обов`язків директора з 15.04.2021.
Вказані зміни було внесено до Єдиного державного реєстру 19.04.2021, про що свідчить виписка з єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. При цьому, з посиланням на пп.66.1.1 Податкового кодексу України, п.3.1 розділу ІІІ Порядку обліку платників податків і зборів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 09.12.2011 №1588, зміна облікових даних платника податків, зокрема нового керівника, здійснюється у податковому органі одночасно із внесенням змін до Єдиного державного реєстру.
Відмічає, що відповідно до ст.6 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа. Відносини, пов`язані з використанням удосконалених та кваліфікованих електронних підписів, регулюються Законом України "Про електронні довірчі послуги". Використання інших видів електронних підписів в електронному документообігу здійснюється суб`єктами електронного документообігу на договірних засадах.
На час подання податкових накладних, а саме - 29.04.2021, 25.08.2021, 06.09.2021, 09.09.2021 та 21.09.2021, посаду директора ТОВ "Шляхбуд Тростянець " займав ОСОБА_1 , його електронний цифровий підпис відповідно до Квитанцій є дійсним та зареєстрованим з 19.04.2021, а відтак неприйняття податкових накладних до реєстрації є протиправним.
Ухвалою суду від 12.10.2021 позовну заяву було прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
Представником відповідача було подано відзив на позовну заяву (а.с.47-52, 61-64), в якому просив відмовити у задоволенні вимог з тих підстав, що на виконання вимог Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року № 1246, після надходження податкової накладної до ДПС в автоматизованому режимі проводяться перевірки, у тому числі чинності кваліфікованого електронного підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податків такої податкової накладної. Перевірка права підписання посадовою особою платника податків податкової накладної здійснюється шляхом звірки з даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.
При цьому, саме на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі, скріпити її електронним цифровим підписом посадової особи платника податку (з дотриманням умови щодо електронного підпису уповноваженої платником особи), зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних. Саме накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа. На етапі реєстрації податкової накладної податковим органом перевіряється, в тому числі, чинність електронного цифрового підпису, порядок його накладення та наявність права підписання посадовою особою платника податку такої податкової накладної та формується відповідна квитанція.
За інформацією, отриманою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, з 19.04.2021 Шляхта Юрій Олександрович є керівником ТОВ Шляхбуд Тростянець. Заява за формою № 1-ОПП про особу, відповідальну за ведення бухгалтерського та/або податкового обліку була подана позивачем 21.04.2021.
Водночас, на дату виникнення податкових зобов`язань з податку на додану вартість та складання податкових накладних з 05.04.2021 по 15.04.2021, ОСОБА_1 не перебував на посаді директора ТОВ «Шляхбуд Тростянець» та не був уповноваженою особою за ведення бухгалтерського та податкового обліку, а також не був наділений правом підпису податкових накладних.
Таким чином стверджує, що посилання позивача на те, що на час реєстрації податкових накладних електронний цифровий підпис директора товариства є дійсним, отже він має право на підпис податкових накладних за операціями, податкові зобов`язання за якими виникли, коли фактично займала посаду керівника інша особа - є помилковими. Тому, позивачем не були здійснені всі необхідні та належні заходи з метою реєстрації спірних податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних
Також, представник відповідача вказала передчасними вимоги щодо зобов`язання ДПС України зареєструвати податкові накладні, які фактично не були прийняті на реєстрацію, оскільки в даному випадку відмова у прийнятті на реєстрацію податкових накладних відбулася лише на етапі перевірки електронного підпису. Отже, наступні етапи перевірки, що зазначені в п. 12 Порядку № 1246 після надходження податкових накладних до ДПС в автоматизованому режимі, не було здійснено. Тому, приймаючи рішення в частині вимоги до ДПС України примусово зареєструвати в Єдиному реєстрі податкові накладні, суд не повинен діяти в обхід норм законодавства. Суд не може зобов`язати орган владних повноважень до прийняття конкретного рішення оскільки в такому випадку це є фактичним втручанням в чинний порядок перевірки податкових накладних та діяльність податкового органу.
Ухвалою суду від 15.12.2021 ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін та призначено судове засідання на 02.02.2022, що було відкладено у зв`язку з неявкою представника відповідача на 16.02.2022 (а.с.86, 93), в якому, в свою чергу, було оголошено перерву (а.с.97).
Судове засідання призначено на 31.05.2022 (а.с.99).
Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив суд їх задовольнити з підстав, викладених у позові.
Представник відповідача заперечувала проти позовних вимог з підстав, викладених у відзивах, та просила суд відмовити у задоволенні вимог.
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши наявні матеріали справи, заяви по суті справи, з`ясувавши всі фактичні обставини справи та об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.
У судовому засіданні судом встановлено, що ТОВ "Шляхбуд Тростянець" було складено та направлено на реєстрацію в ЄРПН податкові накладні від 05.04.2021 №31, від 05.04.2021 №40, від 05.04.2021 №44, від 06.04.2021 №32, від 06.04.2021 №41, від 08.04.2021 №35, від 09.04.2021 №33, від 09.04.2021 №42, від 09.04.2021 №82, від 12.04.2021 №39, від 13.04.2021 №34, від 13.04.2021 №36, від 14.04.2021 №45, від 15.04.2021 № 37, від 15.04.2021 № 48 та від 15.04.2021 № 83 (а.с.7-22).
Однак, згідно квитанцій від 29.04 2021, від 21.09.2021, від 25.08.2021, від 06.09.2021, від 08.09.2021, від 09.09.2021, від 21.09.2021 (а.с.23-38) вказані податкові накладні не було прийнято.
Надаючи правову оцінку відносинам, що склались в даному випадку між сторонами у справі, суд виходить з наступного.
В силу вимог частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно статті 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України від 02 грудня 2010 року № 2755-VI (далі Податковий кодекс України).
Відповідно до пункту 187.1 статті 187 Податкового кодексу України датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку. (Згодом вказаний підпункт Законом України від 03.06.2021 №1525-ІХ, що набрав чинності з 02.07.2021, доповнено реченням, відповідно до якого для документів, складених в електронній формі, датою оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку, вважається дата, зазначена у самому документі як дата його складення відповідно до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", незалежно від дати накладення електронного підпису).
Згідно з пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін. У податковій накладній зазначаються в окремих рядках такі обов`язкові реквізити: а) порядковий номер податкової накладної; б) дата складання податкової накладної; в) повна або скорочена назва, зазначена у статутних документах юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник податку на додану вартість, - продавця товарів/послуг; г) податковий номер платника податку (продавця та покупця). У разі постачання/придбання філією (структурним підрозділом) товарів/послуг, яка фактично є від імені головного підприємства - платника податку стороною договору, у податковій накладній, крім податкового номера платника податку додатково зазначається числовий номер такої філії (структурного підрозділу); д) повна або скорочена назва, зазначена у статутних документах юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник податку на додану вартість, - покупця (отримувача) товарів/послуг; е) опис (номенклатура) товарів/послуг та їх кількість, обсяг; є) ціна постачання без урахування податку; ж) ставка податку та відповідна сума податку в цифровому значенні; з) загальна сума коштів, що підлягають сплаті з урахуванням податку; і) код товару згідно з УКТ ЗЕД, для послуг - код послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг; платники податків, крім випадків постачання підакцизних товарів та товарів, ввезених на митну територію України, мають право зазначати код товару згідно з УКТ ЗЕД або код послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг неповністю, але не менше ніж чотири перших цифри відповідного коду; й) індивідуальний податковий номер.
Відповідно до пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Згідно з пункту 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі, серед іншого, 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів, 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів.
У разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних згідно з пунктом 201.16 статті 201 цього Кодексу штрафні санкції, передбачені цим пунктом, не застосовуються на період зупинення такої реєстрації до прийняття рішення щодо відновлення реєстрації таких податкових накладних/розрахунків коригування згідно з підпунктом 201.16.4 пункту 201.16 статті 201 цього Кодексу. У разі реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до податкової накладної до початку проведення перевірки, предметом якої є дотримання вимог цього Кодексу щодо своєчасності реєстрації таких документів в Єдиному реєстрі податкових накладних, штрафні санкції, передбачені пунктом 120-1.2 цієї статті, не застосовуються.
Пунктами 18, 20 Порядку заповнення податкової накладної, затвердженої наказом Міністерства фінансів України від 31.12.2015 №1307 визначено, що податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).
Усі податкові накладні скріплюються електронними цифровими підписами посадових осіб платника податку та електронним цифровим підписом (за наявності), що є аналогом відбитка печатки постачальника (продавця). Податкова накладна не скріплюється електронними цифровими підписами (печаткою) отримувача (покупця) товарів/послуг.
Накладання електронних цифрових підписів посадових осіб (печаток) платника податку здійснюється у порядку, визначеному законодавством.
У свою чергу, відповідно до пункту 5 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року №1246 (далі Порядок №1246), податкова накладна та/або розрахунок коригування приймаються до Реєстру у разі дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192, пунктами 200-1.3, 200-1.9 статті 200-1 та пунктами 201.1, 201.10 і 201.16 статті 201 Кодексу, а також з урахуванням Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Реєстрації підлягають податкові накладні та/або розрахунки коригування (у тому числі ті, що не надаються отримувачу (покупцю) товарів/послуг, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, складені за операціями з постачання послуг нерезидентом) незалежно від суми податку на додану вартість в одній податковій накладній/розрахунку коригування.
Згідно з пунктом 12 Порядку №1246, після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки:
відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту);
чинності електронного цифрового підпису (з 21.04.2021 кваліфікованого електронного цифрового підпису), порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;
реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;
дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу;
наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу;
наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 року);
наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується;
факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами;
наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування;
дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
Згідно із п.13 вказаного Порядку №1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.
Підставою для неприйняття податковим органом до реєстрації наданих позивачем податкових накладних зазначено порушення вимог статті 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», від 22 травня 2003 року № 851-IV (далі Закон України «Про електронні документи та електронний документообіг»).
Разом з тим відповідно до статті 6 цього закону, для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа. Відносини, пов`язані з використанням удосконалених та кваліфікованих електронних підписів, регулюються Законом України «Про електронні довірчі послуги». Використання інших видів електронних підписів в електронному документообігу здійснюється суб`єктами електронного документообігу на договірних засадах.
Як вбачається з наявних в матеріалах справи документів, на час накладення електронного цифрового підпису та подання податкових накладних у період з 29.04.2021 по 21.09.2021, посаду директора ТОВ "Шляхбуд Тростянець" займав ОСОБА_1 , його електронний цифровий підпис, відповідно до доказів, поданих відповідачем, є дійсним та зареєстрованим з 19.04.2021 (а.с.11). Вказані обставини визнаються відповідачем у відзиві (а.с.62зворот).
Зазначене підтверджується також інформацією, наявною в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, відповідно до якої вбачається, що починаючи з 19.04.2021 ОСОБА_1 є директором ТОВ "Шляхбуд Тростянець".
При цьому, аналіз зазначених вище норм Податкового кодексу України дає підстави для висновку про те, що податковим законодавством передбачено складання податкових накладних за однією датою (датою виникнення податкових зобов`язань - п. 201.1 ст. 201 ПК України), а реєстрацію їх за іншою датою (до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені, якщо вони складені з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця - п.201.10 ст. 201 ПК України).
Отже, посилання відповідача на те, що надіслані у період з 29.04.2021 по 21.09.2021 податкові накладні, які датовані з 05.04.2021 по 15.04.2021, на які накладені електронний цифровий підпис ОСОБА_1 , є необґрунтованими з огляду на те, що до Єдиного реєстру податкових накладних спірні податкові накладні надіслані вже у період, починаючи з 21.04.2021, тобто у період, коли ОСОБА_1 вже обіймав посаду директора підприємства позивача та мав відповідні повноваження.
Відповідачем помилково ототожнюється поняття створення електронного документу (податкової накладної) та надіслання такого документу для реєстрації, оскільки на момент виникнення зобов`язання позивача щодо складення спірних податкових накладних за період з 05.04.2021 по 15.04.2021 був директор Сосницький Геннадій Євгенович, за повноваження якого і було створено вказані електронні документи.
Відповідно до 56.21 ст.56 Податкового кодексу України, у разі коли норма цього Кодексу чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі цього Кодексу, або коли норми різних законів чи різних нормативно-правових актів, або коли норми одного і того ж нормативно-правового акта суперечать між собою та припускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків платників податків або контролюючих органів, внаслідок чого є можливість прийняти рішення на користь як платника податків, так і контролюючого органу, рішення приймається на користь платника податків.
Сама юридична конструкція вказаної норми дає підстави стверджувати, що презумпція застосовна не лише у ситуації прямої суперечності норм, але й у будь-якій іншій ситуації невизначеності в процесі правозастосування. Для її застосування необхідно і достатньо виявлення двох або більше альтернативних варіантів правомірної поведінки, обравши найвигідніший для себе з яких платник має почуватися захищеним від можливих негативних наслідків як з боку контролюючого органу, так і суду. Більше того, наведеною нормою охоплюються не лише очікування платника, запровадженням у податковому законодавстві цієї презумпції як принципу (основної засади) накладається відповідний таким очікуванням обов`язок вибору визначеного нею варіанту поведінки і контролюючим органом, і судом. При цьому тягар доведення хибності (відсутності правових підстав) обраного платником варіанту поведінки покладається законом на контролюючий орган.
При цьому, недосконалість законодавства та програмного забезпечення (телекомунікаційної системи) не може бути причиною неприйняття податкової накладної, враховуючи, що накладення кваліфікованого електронного підпису діючого керівника не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов`язань.
З огляду на те, що податкові накладні, складені у період з 05.04.2021 по 15.04.2021 мали бути відправлені на реєстрацію в ЄРПН до 30.04.2021, як про те зазначено в приписах податкового законодавства, а також враховуючи зміну керівництва підприємства позивача з 19.04.2021, спірні податкові накладні на реєстрацію у період, починаючи з 29.04.2021 відправлені повноважним керівником на момент їх відправлення, із використанням свого електронного цифрового підпису.
При цьому, виходячи з аналізу матеріалів справи вбачається, що чинність Електронного цифрового підпису Шляхти Юрія Олександровича як директора ТОВ "Шляхбуд Тростянець" на момент подання електронних документів для їх реєстрації у ЄРПН контролюючим органом не ставиться під сумнів, а отже, платником податків здійснені необхідні та належні заходи з метою реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Враховуючи встановлені в судовому засіданні обставини у справі та досліджені докази, суд приходить до висновку, що дії відповідача щодо відмови у прийнятті до реєстрації податкових накладних від 05.04.2021 №31, від 05.04.2021 №40, від 05.04.2021 №44, від 06.04.2021 №32, від 06.04.2021 №41, від 08.04.2021 №35, від 09.04.2021 №33, від 09.04.2021 №42, від 09.04.2021 №82, від 12.04.2021 №39, від 13.04.2021 №34, від 13.04.2021 №36, від №45, від 15.04.2021 № 37, від 15.04.2021 № 48 та від 15.04.2021 № 83 в ЄРПН, які було направлено ТОВ "Шляхбуд Тростянець" не можуть відповідати критеріям правомірності, визначених в ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України, а відтак, з урахуванням ст.9 Кодексу адміністративного судочинства України, вважає необхідним визнати такі дії протиправними та зобов`язати відповідача прийняти на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних направлені ТОВ "Шляхбуд Тростянець" податкові накладні від 05.04.2021 №31, від 05.04.2021 №40, від 05.04.2021 №44, від 06.04.2021 №32, від 06.04.2021 №41, від 08.04.2021 №35, від 09.04.2021 №33, від 09.04.2021 №42, від 09.04.2021 №82, від 12.04.2021 №39, від 13.04.2021 №34, від 13.04.2021 №36, від 14.04.2021 №45, від 15.04.2021 № 37, від 15.04.2021 № 48 та від 15.04.2021 № 83.
При цьому, щодо позовних вимог про зобов`язання ДПС України зареєструвати податкові накладні, які фактично не були прийняті на реєстрацію, судом враховано, що зобов`язання судом відповідача прийняти конкретне рішення, як і будь-які інші способи захисту застосовується лише за наявності необхідних підстав, з урахуванням фактичних обставин справи. Дійсно, у випадку невиконання обов`язку відповідачем, за наявності визначених законом умов, у суду виникають підстави для ефективного захисту порушеного права позивача шляхом, зокрема, зобов`язання відповідача вчинити певні дії, спрямовані на відновлення порушеного права, або шляхом зобов`язання прийняти рішення.
Однак, як і будь-який інший спосіб захисту, зобов`язання відповідача прийняти рішення може бути застосовано судом за наявності необхідних та достатніх для цього підстав. У той же час суд не уповноважений здійснювати перевірку наявності чи відсутності усіх підстав, у випадку, якщо відповідач цього не здійснив, оскільки у такому разі це не входить до предмету судової перевірки.
Відповідно до п.13 Порядку №1246, на який посилається і представник позивача, за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.
Втім, наступні пункти Порядку №1546 більш ширше деталізують зміст таких рішень. Так, відповідно до п.15 Порядку №1246 якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.
У свою чергу, відповідно до п.18 Порядку №1246 на момент прийняття у встановленому порядку рішення про реєстрацію або відмову у реєстрації податкової накладної проводяться перевірки, визначені пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого). За результатами таких перевірок формується квитанція про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування, яка надсилається платнику податку разом з відповідним рішенням.
У даному випадку не прийняття поданих до реєстрації податкових накладних відбулось лише на етапі перевірки електронного підпису. В матеріалах справи відсутні докази здійснення відповідачем всіх перевірок, визначених п.12 Порядку №1246.
При цьому оцінка правомірності дій стосувалася лише тих мотивів, які наведено у квитанціях про неприйняття податкових накладних на реєстрацію. За таких обставин, суд на цьому етапі позбавлений процесуальної можливості приймати рішення за умови не перевірки, не надання оцінки та не встановлення певних обставин суб`єктом владних повноважень з цього питання, а тому позовні вимоги про зобов`язання зареєструвати спірні податкові накладні за наявності встановлених вище обставин, є передчасними та не підлягають задоволенню.
Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Враховуючи викладене, суд вважає необхідним стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача в рахунок повернення сплачений при подачі позову до суду судовий збір, сплаченого згідно платіжного доручення від 01.10.2021 №2239 (а.с.6).
Керуючись ст.ст. 90, 241, 242, 243, 244, 245, 246, 250, 255, 295, 297, п.15.5 Розділу VІІ Перехідні положення Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
В И Р І Ш И В:
Визнати протиправними дії Державної податкової служби України щодо відмови у прийнятті до реєстрації податкових накладних від 05.04.2021 №31, від 05.04.2021 №40, від 05.04.2021 №44, від 06.04.2021 №32, від 06.04.2021 №41, від 08.04.2021 №35, від 09.04.2021 №33, від 09.04.2021 №42, від 09.04.2021 №82, від 12.04.2021 №39, від 13.04.2021 №34, від 13.04.2021 №36, від 14.04.2021 №45, від 15.04.2021 № 37, від 15.04.2021 № 48 та від 15.04.2021 № 83 в Єдиному реєстрі податкових накладених, які було направлено товариством з обмеженою відповідальністю "Шляхбуд Тростянець";
Зобов`язати Державну податкову службу України прийняти на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних направлені товариством з обмеженою відповідальністю "Шляхбуд Тростянець" податкові накладні від 05.04.2021 №31, від 05.04.2021 №40, від 05.04.2021 №44, від 06.04.2021 №32, від 06.04.2021 №41, від 08.04.2021 №35, від 09.04.2021 №33, від 09.04.2021 №42, від 09.04.2021 №82, від 12.04.2021 №39, від 13.04.2021 №34, від 13.04.2021 №36, від 14.04.2021 №45, від 15.04.2021 № 37, від 15.04.2021 № 48 та від 15.04.2021 № 83.
Стягнути з Державної податкової служби України за рахунок бюджетних асигнувань на користь товариства з обмеженою відповідальністю "ШЛЯХБУД ТРОСТЯНЕЦЬ" в рахунок повернення сплачений при подачі до суду судовий збір у розмірі 2270грн.
У задоволенні інших вимог - відмовити.
Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст судового рішення складено 06.06.2022.

Суддя І.Г. Шевченко