Справа № 160/11755/21
Суддя: Турова Олена Михайлівна
Дата ухвалення: 2021-12-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УХВАЛА
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді: Турової О.М.,
за участі секретаря судового засідання: Молоданова М.Ю.
представника відповідача: Охотник О.А.,
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у м. Дніпрі клопотання представника відповідача про залишення без розгляду позовної заяви у справі за позовною заявою Комунального некомерційного підприємства Кам`янської міської ради "Міська лікарня №9" до Східного офісу Державної аудиторської служби України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача: Товариство з обмеженою відповідальністю "УКР СТРОЙ АЛЬЯНС", про визнання дій протиправними та скасування висновку, -
15.07.2021 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Комунального некомерційного підприємства Кам`янської міської ради "Міська лікарня №9" до Східного офісу Державної аудиторської служби України, в якій позивач просить:
- визнати протиправним та скасувати висновок Східного офісу Державної аудиторської служби України від 01.07.2021 року про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-03-30-000798-b щодо предмета закупівлі - "Капітальний ремонт покрівлі 4-х поверхової будівлі стаціонарного корпусу КНП КМР "Міська лікарня №9" за адресою: вул. Йосипа Манаєнкова, 24, м. Кам`янське" (ДК 021:2015:45453000-7 - Капітальний ремонт і реставрація)".
05.08.2021 року до канцелярії суду від позивача надійшло клопотання про залучення до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю "УКР СТРОЙ АЛЬЯНС".
18.08.2021 року до канцелярії суду від третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Товариства з обмеженою відповідальністю "УКР СТРОЙ АЛЬЯНС" надійшли пояснення щодо позову.
20.08.2021 року до канцелярії суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву.
26.08.2021 року до канцелярії суду від відповідача надійшли пояснення на пояснення третьої особи.
19.10.2021р. підготовче судове засідання відкладено на 16.11.2021 року на 14:30 год.
У підготовче судове засідання 16.11.2021р. представник позивача не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив.
Проте, у підготовче судове засідання 08.12.2021р. представник позивача знову не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив, при цьому, протягом всього часу розгляду справи судом від позивача заяви про розгляд справи без участі його представника не надходило. Також позивачем під час розгляду справи не подано жодних заяв та клопотань відносно неможливості взяти участь у розгляді справи із зазначенням причин такої неможливості.
У судовому засіданні 08.12.2021р. представником відповідача заявлено клопотання про залишення позову без розгляду на підставі п.4 ч.1 ст.240 КАС України, з огляду на неодноразову неявку позивача у підготовчі судове засідання, незважаючи на своєчасне та належне повідомлення останнього про час, дату та місце розгляду справи, а також на неподання позивачем заяви про розгляд справи за відсутності його представника або про відкладення розгляду справ.
Заслухавши думку представника відповідача, дослідивши матеріали справи, а також проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють це питання, суд доходить висновку про задоволення клопотання відповідача про залишення позовної заяви Комунального некомерційного підприємства Кам`янської міської ради "Міська лікарня №9" без розгляду, зважаючи на таке.
Відповідно до ч.2 ст.44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
При цьому, ч.2 ст.131 КАС України встановлено, що учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд.
Згідно з ч.1 ст.205 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Водночас, ч.5 ст.205 КАС України передбачено, що у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.
Також п.4 ч.1 ст.240 КАС України встановлено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо: позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.
З аналізу наведених приписів КАС України слідує, що необхідними умовами для залишення позовної заяви без розгляду є неприбуття позивача - суб`єкта владних повноважень або повторність неприбуття позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, у підготовче засідання чи у судове засідання, якщо такий позивач був належним чином повідомлений про дату, час та місце судового розгляду, а також відсутність поважних причин такого неприбуття в судове засідання (підготовче судове засідання) або неповідомлення ним про причини неприбуття, за умови також відсутності заяви позивача про розгляд справи без його участі.
Під повторністю неприбуття в судове засідання позивача необхідно розуміти послідовне неприбуття в судове засідання позивача чи його представника двічі чи більше разів. Поважність причин неприбуття оцінюється судом у кожному конкретному випадку окремо з метою визначення правових наслідків такого неприбуття.
При цьому, перше неприбуття в судове засідання без поважних причин, відповідно до ч.2 ст.128 КАС України, тягне за собою відкладення розгляду справи, а друге - залишення позовної заяви без розгляду на підставі п.4 ч.1 ст. 240 КАС України.
Таким чином, наведеними нормами окреслено характер процесуальної поведінки, яка зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їхню реалізацію так, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без значних затримок та невиправданих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема, щодо явки у судове засідання.
З п.4 ч.1 ст.240 КАС України слідує, що правило про залишення позову без розгляду у випадку повторної неявки має застосовуватися і до позивачів, які не є суб`єктами владних повноважень.
Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 12 березня 2020 року у справі №160/4719/19.
Таким чином, при вирішенні питання про залишення позовної заяви без розгляду підлягає з`ясуванню: чи належним чином позивача було повідомлено про судовий розгляд перший і другий раз; чи обидва рази були відсутні поважні причини неприбуття позивача або інформація про такі причини; чи відсутня заява позивача про розгляд справи за його відсутності.
Як встановлено судом, у даному випадку позивач, який не є суб`єктом владних повноважень, двічі поспіль не з`явився в підготовчі судові засідання, хоча кожного разу позивач був належним чином повідомлений про час, дату та місце розгляду справи, що підтверджується відповідними доказами, які містяться в матеріалах справи, оскільки повістки надсилалися відповідно до приписів ч.3 ст.124 КАС України на офіційну електронну адресу, яка була вказана позивачем у позовній заяві та яка зазначені в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, що підтверджується відповідними доказами, що містяться в матеріалах справи (т.2 а.с.24, а.с.33).
Проте, жодного разу позивачем не було повідомлено суд про причини неприбуття у підготовчі судові засідання та не надано доказів існування поважних причин такого неприбуття.
Також від позивача заяви про розгляд справи за відсутності його представника не надходило.
При цьому, враховуючи склад осіб, які беруть участь у справі, предмет та підстави позову, наявність значного обсягу обставин, які підлягають встановленню, суд доходить висновку, що неявка позивача перешкоджає розгляду справи.
Суд зазначає, що крім наявних прав, учасники справи наділені також певними обов`язками, що кореспондують процесуальним правам інших осіб, та дають змогу здійснювати ефективний розгляд справи судом. При цьому, процесуальні права і обов`язки будь-якої особи, яка бере участь у справі, не можуть визнаватися більш або менш важливими ніж права і обов`язки другої особи, яка бере участь у справі.
Неповідомлення про причини неприбуття за правовими наслідками прирівняне до неприбуття в судове засідання без поважних причин. Причини неприбуття слід визнавати неповажними, якщо за таких причин особа мала реальну можливість прибути в судове засідання або надіслати свого представника. Тож поважність причин неприбуття є оціночною категорією, яка залежить від конкретних обставин, тому про вирішення цього питання суд постановляє вмотивовану ухвалу.
Як встановлено судом, у даному випадку жодних заяв та клопотань відносно неможливості взяти участь у розгляді справи із зазначенням причин такої неможливості позивачем подано не було.
Також суд зауважує, що від відповідача не надходило клопотання, в якому б він наполягав на розгляді справи по суті без участі позивача, а навпаки, представником відповідача у судовому засіданні 08.12.2021р. заявлено клопотання про залишення позовної заяви без розгляду.
Сукупність наведених вище обставин є підставою для застосування наслідків, передбачених вищенаведеними приписами ч.5 ст.205 та п.4. ч.1 ст.240 КАС України, а саме: залишення позову без розгляду.
При цьому, суд зазначає, що позивач, будучи ініціатором судового розгляду, в першу чергу має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права були надані, при цьому визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи та дотримання процесуальних строків.
Положеннями ст.6 КАС України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.
Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 №3477-IV рішення Європейського суду з прав людини підлягають застосуванню судами як джерела права.
Так, п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. При цьому наявність безсторонності визначається в тому числі і тим, чи забезпечує суд умови, за яких у сторін не виникало б будь-яких сумнівів у безсторонності судді при розгляді даної справи.
Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (§ 66-69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").
Європейський суд з прав людини в рішенні від 10 липня 1984 року у справі «Гінчо проти Португалії» передбачив, що держави - учасниці Ради Європи зобов`язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень пункту 1 статті 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку. При цьому, вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі.
Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Згідно з нормами статті 17 Конвенції жодне з положень цієї Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції.
У рішенні Європейського Суду від 03 квітня 2008 року у справі Пономарьова проти України зазначено, що сторони вживають заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.
Рішенням Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв розумності строку є саме поведінка заявника. Суд покладає на заявника лише обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватися від виконання заходів, що затягують провадження у справі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Чірікоста і Віола проти Італії», «Каракуця проти України»).

Зважаючи на прецедентну практику Європейського суду з прав людини та з огляду на положення Конвенції щодо обов`язку зацікавленої сторони цікавитися про рух справи, враховуючи вимоги КАС України щодо розумності строків розгляду справи, а також недобросовісність виконання позивачем своїх процесуальних обов`язків щодо завчасного повідомлення суду про неможливість прибуття у підготовчі судові засідання та про причини такого неприбуття, з огляду на те, що останній належним чином був повідомлений про час, дату та місце розгляду справи, проте жодного разу до суду не з`явився, не подання позивачем заяви про розгляд справи за відсутності його представника, а також те, що неявка позивача перешкоджає розгляду справи, суд вважає, що вказана позовна заява підлягає залишенню без розгляду на підставі п.4 ч.1 ст.240 КАС України, що не позбавляє позивача в подальшому після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, права звернутись до суду повторно в загальному порядку.

Вищезазначене узгоджується з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеною у постанові від 27.05.2020 року у справі №9901/11/19 (провадження №11-122заі20).

Керуючись ст. ст. 240, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

у х в а л и в:

Клопотання представника відповідача про залишення без розгляду позовної заяви у справі №160/11755/21 - задовольнити.

Позовну заяву Комунального некомерційного підприємства Кам`янської міської ради "Міська лікарня №9" до Східного офісу Державної аудиторської служби України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача: Товариство з обмеженою відповідальністю "УКР СТРОЙ АЛЬЯНС", про визнання дій протиправними та скасування висновку - залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена до Третього апеляційного адміністративного суду в порядку та у строки, передбачені ст.ст. 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст ухвали виготовлено 13.12.2021р.

Суддя: О.М. Турова