Справа № 308/1532/22
Суддя: Голяна О. В.
Дата ухвалення: 2022-06-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 308/1532/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 червня 2022 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі головуючої судді Голяни О.В., за участю секретаря судового засідання Лецак Н.В., представника позивача адвоката Козакової М.В., представників відповідача Кондакової К.В., Гончарук А.Р., розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді в порядку глави 11 КАС України адміністративний позов ОСОБА_1 до виконавчого комітету Ужгородської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, негайно після закінчення судового розгляду, перебуваючи в нарадчій кімнаті, ухвалив рішення про наступне:

Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача.

ОСОБА_1 просить суд визнати протиправною та скасувати постанову Управління державного архітектурно - будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради №80 від 20.09.2021 про притягнення її до адміністративної відповідальності за ч.12 ст. 96 КУпАП.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що 20.09.2021 року начальником управління державного архітектурно - будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради Зотовою О.С. за результатами розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності її було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.12 ст. 96 КУпАП.

Зазначену постанову вважає незаконною, так як акт, припис, протокол та постанова були складені відповідачем за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, без надання можливості надати пояснення, висловити зауваження. ОСОБА_2 не є особою, що погоджувала проектну документацію, яка затверджена наказом №1 від 07.07.2012 року.

Щодо поновлення строку на оскарження постанови зазначає, що всі документи по факту перевірки відносно будівництва об`єкта по АДРЕСА_1 складені без її участі, про факт існування постанови позивач дізналася лише 14.01.2022 року. Останній строк на оскарження вказаної постанови припав на 23.01.2022 року вихідний день (неділя), тому адміністративний позов поданий на пошту 24.01.2022 року.

09.05.2022 року канцелярією суду зареєстровано відзив Управління Державного архітектурного будівельного контролю виконавчого комітету, датований 02.05.2022, з додатками.

07.06.2022 о 13 год. 31 хв. канцелярією суду зареєстровано відзив відповідача виконавчого комітету Ужгородської міської ради, з додатками.

Заяви (клопотання) учасників справ, інші процесуальні дії у справі.

04.02.2022 року ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області адміністративний позов ОСОБА_1 залишено без руху. 23.02.2022 року позивачкою подано до суду заяву про виконання ухвали суду від 04.02.2022 року, а також клопотання, в якому просить замінити первинного відповідача Управління державного архітектурно - будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради на належного відповідача виконавчий комітет Ужгородської міської ради.

24.02.2022 року ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області адміністративний позов прийнято до розгляду, відкрито провадження по справі, запропоновано відповідачу в разі невизнання адміністративного позову подати до суду протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження по справі відзив на позовну заяву.

Строк подання адміністративного позову щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 не пропущений, так як такий строк обчислюється з моменту отримання оскаржуваної постанови; оскаржувану постанову ОСОБА_1 отримала особисто 14.01.2022, а позов був надісланий до суду засобом поштового зв`язку 24.01.2022.

09.05.2022 канцелярією суду зареєстровано клопотання Управління державного архітектурно - будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради про заміну відповідача Управління державного архітектурно - будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради на виконавчий комітет Ужгородської міської ради.

Відзив Управління державного архітектурно - будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради від 02.05.2022, зареєстрований канцелярією суду 09.05.2022, а також відзив виконавчого комітету Ужгородської міської ради, зареєстрований канцелярією суду 07.06.2022, суд повертає без розгляду з наступних підстав.

Згідно з частиною п`ятою статті 162 КАС України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дасть змогу відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи отримати відзив до початку першого підготовчого засідання у справі.

Статтею 175 КАС України визначено, що у строк, встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі, відповідач має право надіслати: 1) суду відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів, заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову; 2) позивачу, іншим відповідачам, третім особам копію відзиву та доданих до нього документів.

У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Ухвалою від 24.02.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, запропоновано відповідачу надати до суду протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження у справі надіслати (надати) суду відзив на позовну заяву

Зазначену ухвалу було доставлено відповідачу виконавчому комітету Ужгородської міської ради на офіційну електрону адресу 02.03.2022, отже відповідач мав право подати відзив на позовну заяву у строк до 07.03.2022 включно. Правом подати відзив на позовну заяву у строк, встановлений судом, відповідач не скористався.

Таким чином, відповідачем пропущено встановлений судом процесуальний строк для подання відзиву на позовну заяву.

Відповідно до частини другої статті 167 КАС України якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

Оскільки представником відповідача подано відзив на позовну заяву з пропуском процесуального строку; причин, в тому числі поважних, пропуску строку не наведено, клопотань про поновлення строку не заявлено, наявні в матеріалах справи відзиви підлягають поверненню відповідачу без розгляду.

В судовому засіданні 07.06.2022 представником відповідача Гончарук А.Р. одночасно з клопотанням про визнання причин пропуску процесуального строку поважними, поновлення процесуального строку, заявлено клопотання про приєднання до матеріалів справи листа Управління державного архітектурно - будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради від 16.07.2022 № 167/15.01.-14, оригіналу повідомлення про вручення поштового відправлення, фіскального чеку, списку рекомендованих листів. Суд вважає за можливе поновити позивачу строк для подання зазначених доказів.

Пояснення учасників справи в судовому засіданні.

В судовому засіданні представник позивача позов підтримала. Пояснила, що 20.07.2021 ОСОБА_2 отримала направлення для проведення позапланового заходу №69 від 20.07.2021, про що особисто розписалася, однак помилково вважала, що зазначена перевірка буде проводитися щодо іншого об`єкта, а не щодо об`єкта по АДРЕСА_1 , де вона являється замовником. При проведенні перевірки позивач присутня не була, оскільки їй не було повідомлено про конкретний час проведення позапланової перевірки. Акт, припис протокол по справі про адміністративне правопорушення складалися у її відсутності без роз`яснення прав, надання можливості надати пояснення, висловити зауваження; для участі у складанні зазначених документів позивач не викликалася. Перевірка в порушення п.9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року, проводилася у відсутності представників органу місцевого самоврядування. Оскаржувану постанову ОСОБА_1 отримала 14.01.2022 особисто в приміщенні Управління державного архітектурно - будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради.

Представники відповідача виконавчого комітету Ужгородської міської ради в судовому засіданні позов не визнали, пояснили, що ОСОБА_1 була обізнана про час та місце проведення позапланової перевірки; при проведенні перевірки присутня не була, однак прислала свого представника (не уповноваженого), який надав доступ до об`єкта перевірки.

При усній телефонній розмові з ОСОБА_1 було погоджено, що 02.08.2022 вона з`явиться в Управління державного архітектурно - будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради для участі у складанні акту, припису, протоколу про адміністративне правопорушення, однак у визначений час позивачка не з`явилася, а тому зазначені документи 02.08.2021 були складені у її відсутності та відправлені їй засобом поштового зв`язку 09.08.2021. На розгляд справи про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 , яка була належним чином повідомлена, не з`явилася, а тому справа розглянута у її відсутності. При проведенні перевірки представники органу місцевого самоврядування залучені не були. Оскаржувану постанову ОСОБА_1 отримала 14.01.2022 особисто в приміщенні Управління державного архітектурно - будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради.

Фактичні обставини, встановлені судом.

16.06.2021 управлінням державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради на адресу позивача був надісланий лист № 167/15.01-14, в якому повідомлено, що під час засідання комісії щодо розгляду звернень у сфері містобудівної діяльності було прийнято колегіальне рішення щодо необхідності проведення позапланової перевірки по АДРЕСА_1 ; доведено до відома ОСОБА_1 , що на об`єкті будівництва 20.07.2021 року о 09 год. 30 хв. проводитиметься позапланова перевірка.

Даний лист отримано ОСОБА_1 20.07.2021 року, доказом чого є рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення № 595, фіскальний чек Укрпошти від 16.07.2021 року, список рекомендованих листів, поданих у міськпоштамп.

В судовому засіданні встановлено, що позапланова перевірка проведена в строк з 20.07.2021 по 02.08.2021, при проведенні перевірки ОСОБА_1 була відсутня. Представники органу місцевого самоврядування до проведення перевірки не залучалися.

Також з пояснень учасників судового провадження встановлено, що в останній день проведення позапланової перевірки були складені акт № 64 від 02.08.2021, припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 02.08.2021, припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 02.08.2021, протокол про адміністративне правопорушення від 02.08.2021.

Для участі у складанні зазначених документів ОСОБА_1 в встановленому порядку не викликалася; акт № 64 від 02.08.2021, припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 02.08.2021, припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 02.08.2021, протокол про адміністративне правопорушення від 02.08.2021 складені у відсутності ОСОБА_1 .

На розгляд справи про адміністративне правопорушення 20.09.2021 ОСОБА_1 не з`явилася.

Постановою управління державного архітектурно будівельного контролю № 80 від 20.09.2021 встановлено, що «Під час проведення позапланової перевірки на об`єкті «Будівництво індивідуального житлового будинку по АДРЕСА_1 , поз. АДРЕСА_2 » по АДРЕСА_1 (поз.1,2,2,3,3) в м. Ужгород, встановлено, що за вказаною адресою здійснюється будівництво індивідуального житлового будинку на власних земельних ділянках за кадастровими номерами №:30:001:0174, №210100000:30:001:0103, №:30:001:0104, №211000000:29:001:0148, №:29:001:0149. Замовником об`єкту будівництва є ОСОБА_1 »……. «Під час проведення позапланової перевірки на об`єкті «Будівництво індивідуального житлового будинку по АДРЕСА_1 , поз. АДРЕСА_2 , встановлено, що на власних земельних ділянках збудованих індивідуальний житловий будинок. Збудовано несучі і частину огороджуючи конструкцій цокольного, першого та другого поверху будівлі, другий поверх влаштований над частиною будівлі. Влаштованого конструкцій та покриття даху. В деяких приміщеннях будинку виконана цементно-піщана штукатурка стін. Під час проведення перевірки на об`єкті будівництва по АДРЕСА_3 , будівельні роботи на об`єкті не виконувалися, а також було з`ясовано, що будівельні роботи на об`єкті не виконуються вже більше 4 років. Частина стін та дерев`яних конструкцій даху пошкоджені після пожежі. Будівельні роботи на вказаному об`єкті не виконуються на підставі декларації про початок виконання будівельних робіт №ЗК30 від 22.07.2013 р. В ході проведення позапланової перевірки встановлено, що замовником об`єкту - ОСОБА_1 наведено недостовірні відомості в декларації про початок виконання будівельних робіт. Під час проведення перевірки на об`єкті будівництва по АДРЕСА_4 , поз.1,2,2,3,3 встановлено, що проектну документацію, яка затверджена наказом №1 від 07.07.2012, було затверджено до отримання позитивного експертного звіту за №07-0015-13 від 04.02.2013, чим порушила п.2 постанови Кабінету Міністрів України №903 від 11.07.2017 «Порядок здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури», ст.11 Закону України «Про архітектурну діяльність», п.5 постанови Кабінету Міністрів України №560 від 11.08.2011 «Про порядок затвердження проектів будівництва і проведення їх експертизи» та п.п.5, п.3 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «1817 VII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності», а тому ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.12 ст. 96 КУпАП, на накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 8 500,00 грн.

Оцінка суду.

Згідно з ч. 1,2 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до п. 7, 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року (далі - Порядок № 553) позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. У випадку, коли суб`єкти містобудування або його представники, які будують або збудували об`єкт будівництва та були належним чином повідомлені про дату і час проведення перевірки, не прибули на об`єкт будівництва для проведення перевірки, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування.

ОСОБА_1 була повідомлена про дату і час проведення перевірки, не прибула на об`єкт будівництва для проведення перевірки, разом з тим перевірка проводилася у відсутності суб`єкта містобудування та без залучення представників органів місцевого самоврядування, що є порушенням порядку проведення перевірки.

Відповідно до п.13 Порядку №553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю, подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Відповідно до п.16, 17 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

Відповідно до п.18 Порядку №533 керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Згідно до п.19 Порядку №533 припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Відповідно до п.20 Порядку №533 протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Згідно до п.21 Порядку №533 якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Згідно до п.24 Порядку №533 матеріали перевірок за результатами державного архітектурно-будівельного контролю (акт, припис, протокол, постанова про накладення штрафу) підписуються відповідною посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю та надсилаються суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку та/або електронного кабінету. Матеріали перевірок вважаються врученими суб`єкту містобудування з моменту їх відправлення.

Постановою Кабінету Міністрів України №244 від 06.04.1995 року затверджено Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (далі-Порядок № 244).

Відповідно до п.п. 9-10 Порядку №244 про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, які згідно з функціональними обов`язками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль (далі - уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю), складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб`єкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб`єкта містобудування.

Відповідно до п.п. 13-14 Порядку №244 протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб`єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності). У разі відмови суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, від підписання протоколу або ознайомлення з ним уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, робить про це відповідну відмітку в ньому. Суб`єкт містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які є його невід`ємною частиною, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання. Під час складання протоколу уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, роз`яснює суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, його права та обов`язки, передбачені Законом та цим Порядком.

Відповідно до п.п. 16-20 Порядку №244 справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб. Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи. Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

За загальним правилом відповідно до ст.254 КУпАП фіксація адміністративного правопорушення починається зі складення протоколу про його вчинення уповноваженою на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Згідно ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Відповідно до ч.1 ст.268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

З правового аналізу вищевказаних норм КУпАП вбачається, що уповноважена на це посадова особа складає протокол, при цьому обов`язково роз`яснюючи особі, що притягається до адміністративної відповідальності, її права і обов`язки, передбачені статтею 268 КУпАП, особі надається право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, після чого протокол підписується особою, яка притягається до адміністративної відповідальності.

КУпАП передбачає єдине виключення, за якого протокол може не бути підписаним особою, яка притягається до адміністративної відповідальності - це випадок відмови такої особи від підписання протоколу. У такому випадку про ці обставини здійснюється відповідний запис.

Таким чином, за вищевказаними положеннями КУпАП, присутність особи, що притягається до адміністративної відповідальності під час складання протоколу про адміністративне правопорушення є обов`язковою, оскільки виконати вищенаведені імперативні вимоги КУпАП щодо ознайомлення особи з її правами та обов`язками при складанні протоколу, вимоги про реалізацію права особи на надання пояснень і зауважень до протоколу, вимоги про підписання особою протоколу та вимоги про надання особі другого примірнику протоколу неможливо виконати без присутності такої особи.

Протокол по справі про адміністративне правопорушення від 02.08.2022 складений у відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Належні докази того, що відповідач будь-яким чином намагався викликати позивача для складання вказаного вище протоколу про адміністративне правопорушення, в матеріалах справи відсутні. Суд критично відноситься до пояснень представника відповідача Кондакової К.В., що час та місце складання протоколу були попередньо узгоджені з ОСОБА_1 у телефонній розмові, так як такі пояснення не підтверджені жодними доказами.

Суд вважає доведеним той факт, що головним спеціалістом відділу звернень та скарг управління ДАБК Кондаковою К.В. складено відносно позивача протокол про адміністративне правопорушення від 02.08.2021 року з порушенням вимог ст.ст.256, 268 КУпАП, тобто без присутності позивача, без попереднього виклику позивача для складання протоколу та без роз`яснення позивачу його прав, можливості надати пояснення та зауваження щодо протоколу.

Незалучення відповідачем позивача до участі в складанні протоколу про адміністративне правопорушення від 02.08.2021 року є неправомірним та має наслідком суттєве порушення прав позивача, закріплених у ст.268 КУпАП.

Враховуючи обставини справи у їх сукупності, суд вважає, що при проведенні перевірки, складанні протоколу про адміністративне правопорушення допущені порушення, які на думку суду, не можуть вважатися суто формальними, а є достатніми для судового захисту прав позивача шляхом скасування спірної постанови про притягнення до адміністративної відповідальності №80 від 20.09.2021 року.

При вирішенні спору суд також враховує, що у п. 70 рішення Європейського суду з прав людини від 20 жовтня 2011 року у справі «Рисовський проти України» суд зазначив, що принцип «належного урядування», зокрема передбачає, що державні органи повинні діяти в належний і якомога послідовний спосіб. При цьому, на них покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість уникати виконання своїх обов`язків. Прозорість адміністративних процедур є ефективним запобіжником державному свавіллю. Вмотивоване рішення демонструє особі, що вона була почута, дає стороні можливість апелювати проти нього. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватися належний публічний та судовий контроль за адміністративними актами суб`єкта владних повноважень.

Відповідно до ч.3 ст.286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право:

1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення;

2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи);

3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення;

4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Відтак, спірна постанова про притягнення позивача до адміністративної відповідальності №80 від 20.09.2021 року підлягає скасуванню, а справа про адміністративне правопорушення підлягає закриттю.

Щодо інших доводів позивача суд враховує правові висновки, викладені у пункті 58 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, де Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

Також, згідно з пунктом 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Судові витрати по справі.

За змістом частини першої статті 139 КАС при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Частиною першою статті 132 КАС України встановлено, що судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Сплачений судовий збір у розмірі 496,20 гри. слід стягнути на користь ОСОБА_1 .

Керуючись статтями 1-3, 77, 241-246, 268-271, 286 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов ОСОБА_1 задовольнити частково.

Скасувати постанову Управління державного архітектурно - будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради №80 від 20.09.2021 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.12 ст. 96 КУпАП.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань виконавчого комітету Ужгородської міської ради на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір у розмірі 496,20 гривень.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня проголошення рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Сторони по справі:

Позивач: ОСОБА_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_5 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 .

Відповідач: Виконавчий комітет Ужгородської міської ради, юридична адреса: 88000, Закарпатська область, м. Ужгород, пл. Поштова, 3.

Повний текст рішення виготовлено 08.06.2022.

Суддя Олена ГОЛЯНА