Справа № 140/16584/21
Суддя: Сорока Юрій Юрійович
Дата ухвалення: 2022-06-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 червня 2022 року ЛуцькСправа № 140/16584/21

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого-судді Сороки Ю.Ю.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Андеркавер до Волинської митниці про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю Андеркавер звернулося з позовом до Волинської митниці про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів від 21.09.2021 №UA205140/2021/000030/2.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 28.01.2019 між Товариством з обмеженою відповідальністю Андеркавер (ПОКУПЕЦЬ) та ТАКЕ OFF LTD (ПРОДАВЕЦЬ) укладено контракт №1/19. Згідно контракту №1/19 від 28.01.2019 товариство придбало товар (взуття) вартістю 25660,00 Євро. 15.09.2021 з метою митного оформлення товару - взуття.. позивачем через декларанта ТОВ Глорія-Імпек Плюс ОСОБА_1 подано до Волинської митниці митну декларацію №UA2051140/2021/052740 в якій було визначено митну вартість даного товару в сумі 25660 Євро.

Зазначає, що під час митного оформлення до декларації митному органу було подано достатню кількість документів для завершення митного оформлення за першим методом, а саме: пакувальний лист (Packing list); рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) IN V1T/2021/0382 від 03.09.2021; автотранспортна накладна (Road consignment note) 2020/ЬО2545 від 06.09.2021; банківський платіжний документ, що стосується товару; рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги Контракт купівлі-продажу товарів від 28.01.2019 №1/19; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) S02545 від 11.08.2021; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) від 10.03.2021; договір про надання послуг митного брокера; договір (контракт) про перевезення; інші некласифіковані документи; митна декларація країни відправлення MRN №211TQSD1Т0088924Е1 від 06.09.2021.

Однак, Волинською митницею прийнято оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів від 21.09.2021 №UA205140/2021/000030/2.

Із прийнятими рішеннями позивач не погоджується, вважає їх протиправними і такими, що підлягають скасуванню, оскільки товариством були надано усі наявні у них документи, які витребовувались митним органом. Натомість в оскаржуваному рішенні не вказано жодного джерела інформації, а також відсутній обґрунтований розрахунок числового значення скоригованої митної вартості який в супереч статті 55 Митного кодексу України (далі - МК України) не був наданий декларанту на його письмову вимогу.

З наведених підстав просить адміністративний позов задовольнити в повному обсязі.

Ухвалою судді Волинського окружного адміністративного суду від 18.01.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження в даній адміністративній справі без проведення судового засідання та виклику сторін.

У відзиві на позовну заяву представник Волинської митниці заявлених позовних вимог не визнав та повідомив, що 16.09.2021 для митного оформлення товару Взуття нове в асортименті - 2566 пар: (365 картонних коробок / 31 дер. піддон). Торгова марка: FRYE, AQUATALIA декларантом в інтересах ТОВ Андеркавер подано митну декларацію №UA205140/2021/052740, в якій було визначено митну вартість даного товару в сумі 25660 Євро за шостим (резервним ) методом.

Разом із вищевказаною декларацією декларантом на підтвердження заявленої митної вартості товару подано наступні документи: пакувальний лист (packing list); рахунок-фактура (інвойс) (commercial invoice) IN VIT/2021/0382 від 03.09.2021; автотранспортна накладна (road consignment note) 2020/SO2545 від 06.09.2021; банківський платіжний документ, що стосується товару; банківський платіжний документ, що стосується товару; банківський платіжний документ, що стосується товару; рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг; контракт від 28.01.2019 року №1/19; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) S02545 від 11.08.2021 року; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) S02545 від 10.03.2021 року; договір про надання послуг митного брокера; договір про перевезення, інші некласифіковані документи; митна декларація країни відправлення MRN 21ITQSD1T0088924E1 від 06.09.2021.

Під час здійснення митного контролю за правильністю визначення митної вартості товару з врахування поданих у вказаних цілях разом з ВМД документів було встановлено розбіжності, зокрема:

згідно п.3.4 зовнішньо-економічного контракту №1/19 від 28.01.2019 передбачено, що подання на кожну поставку сертифікату походження, прайс-листа, завіреного торгово-промисловою палатою або Міністерством легкої промисловості країни продавця, транспортної накладної, однак вищеперелічені документи не були подані до митного оформлення;

згідно п.3.4. зовнішньо-економічного контракту №1/19 від 28.01.2019 передбачена 100 відсоткова передплата протягом 30 днів з дати виставлення проформи-інвойсу, однак згідно інвойсу №INVIT/2021/0382 від 03/09/2021 передбачено 50 відсоткова передплата та відтермінування платежів у розмірі 50 відсотків на протязі 90 днів;

згідно п.3.4 зовнішньо-економічного контракту №1/19 від 28.01.2019 передбачено умови поставки FCA Хрубешов згідно інвойсу № INVIT/2021/0382 від 03.09.2021 передбачені умови FCA Хрубешов згідно інвойсу INVIT/2021/0382 від 03.09.2021 передбачені умови FCA Padernello di Pease;

згідно п.3.4. зовнішньо-економічного контракту №1/19 від 28.01.2019 передбачено, що товарно-супровідні документи мають містити в обов`язковому порядку інформацію щодо номеру і дати контракту та специфікації;

в платіжному дорученні №б/н від 03.09.2021 в гр.70 призначення платежу вказана проформа №SO2545 11.08.21, однак до митного оформлення даний документ не подано.

У зв`язку із чим, декларанту запропоновано надати додаткові документи для підтвердження заявленої ним митної вартості.

Декларантом на електронні повідомлення митниці стосовно необхідності надання додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів надано проформу №S02545 11.08.21, прайс-лист відправника товару №S02545 11.08.21, лист від власника торгової марки №б/н від 17.09.2021, лист роз`яснення №02/09/21 від 16.09.2021, лист відправника №INVIT/2021/0382 від 16.09.2021, лист відповідь №03/09/21 від 17.09.2021 та лист №20/1 від 20.09.2021 з повідомленням, що інші додаткові документи, зазначені в ст. 53 Митного кодексу України надаватись не будуть та проханням прийняти рішення на основі наявних документів без врахування термінів, визначених ст. 53 Митного кодексу України.

У зв`язку із встановленими неточностями та з ненаданням додаткових документів, витребуваних митним органом, згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у ч. 2-4 ст.53 Митного кодексу України, у відповідності до ч.5 ст.54 Митного кодексу України, за результатом проведеної письмової консультації щодо вибору методу визначення митної вартості товару, а також враховуючи відмову декларанта подавати інші документи, митницею прийняте рішення про коригування митної вартості № UA205140/2021/000030/2 від 21.09.2021 року, згідно якого митну вартість визначено на наступному рівні: товар 1 МД від 26.07.2021 №UA100230/2021/32561 на рівні -21,90 євро /кг з врахуванням положень статті 64 Митного кодексу України; товар 2 МД від 29.06.2021 №UA100060/2021/224796 на рівні -95,50 євро /кг з врахуванням положень статті 64 Митного кодексу України; товар 3 МД від 13.07.2021 №UA100140/2021/366772 на рівні -47,62 євро /кг з врахуванням положень статті 64 Митного кодексу України; товар 4 МД від 20.08.2021 №UA100230/2021/233163 на рівні -62,76 євро /кг з врахуванням положень статті 64 Митного кодексу України; товар 5 МД від 13.07.2021 №UA100140/2021/366772 на рівні -47,62 євро /кг з врахуванням положень статті 64 Митного кодексу України; товар 6 МД від 13.07.2021 №UA100140/2021/366772 на рівні -47,62 євро /кг з врахуванням положень статті 64 Митного кодексу України; товар 7 МД від 14.07.2021 №UA209140/2021/71279 на рівні -18,95 євро /кг з врахуванням положень статті 64 Митного кодексу України; товар 8 МД від 08.06.2021 №UA209140/2021/57356 на рівні -20,83 євро /кг з врахуванням положень статті 64 Митного кодексу України; товар 9 МД від 08.06.2021 №UA204120/2021/89711 на рівні -20,15 євро /кг з врахуванням положень статті 64 Митного кодексу України; товар 10 МД від 08.04.2021 №UA100300/2021/57948 на рівні -26,20 євро /кг з врахуванням положень статті 64 Митного кодексу України; товар 11 МД від 13.09.2021 №UA100100/2021/601792 на рівні -21,76 євро /кг з врахуванням положень статті 64 Митного кодексу України; товар 12 МД від 29.04.2021 №UA100210/2021/140978 на рівні -43,20 євро /кг з врахуванням положень статті 64 Митного кодексу України; товар 13 МД від 21.08.2021 №UA100100/2021/59943 на рівні -17,81 євро /кг з врахуванням положень статті 64 Митного кодексу України; товар 14 МД від 16.07.2021 №UA100100/2021/594774 на рівні -17,63 євро /кг з врахуванням положень статті 64 Митного кодексу України; товар 15 МД від 15.09.2021 №UA100100/2021/602297 на рівні -18,62 євро /кг з врахуванням положень статті 64 Митного кодексу України; товар 16 МД від 24.06.2021 №UA100300/2021/65216 на рівні -19,28 євро /кг з врахуванням положень статті 64 Митного кодексу України; товар 17 МД від 28.02.2021 № UA205030/2021/4082 на рівні -28,30 євро /кг з врахуванням положень статті 64 Митного кодексу України; товар 18 МД від 06.08.2021 №UA209140/2021/80092 на рівні -18,82 євро /кг з врахуванням положень статті 64 Митного кодексу України; товар 19 МД від 08.06.2021 №UA209140/2021/57356 на рівні -18,16 євро /кг з врахуванням положень статті 64 Митного кодексу України.

В подальшому, декларантом вказані товари оформлено у вільний обіг згідно МД №UA205140/2021/057693 від 23.09.2021 року з наданням гарантій, передбачених ч.7 ст. 55 МК України.

З наведених підстав представник відповідача просить в задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Дослідивши письмові докази, викладені у заявах по суті справи суд встановив наступне.

28.01.2019 між Товариством з обмеженою відповідальністю Андеркавер (ПОКУПЕЦЬ) та ТАКЕ OFF LTD (ПРОДАВЕЦЬ) укладено контракт №1/19.

Згідно контракту №1/19 від 28.01.2019 товариство придбало товар (взуття) вартістю 25660,00 Євро.

З метою декларування товару - взуття… 15.09.2021 позивачем через декларанта ТОВ Глорія-Імпек Плюс ОСОБА_1 подано до Волинської митниці митну декларацію №UA2051140/2021/052740 в якій було визначено митну вартість даного товару в сумі 25660 Євро, а саме:

товар №1 (взуття жіноче, на підошві з шкіри та з верхом з натуральної шкіри, що закриває щиколотку, але не частину литки, з устілкою завдовжки 24 см і більше в асортименті; резервний метод) - 4830,00 євро;

товар №2 (взуття жіноче, на підошві з шкіри та з верхом з натуральної шкіри, що закриває щиколотку, але не частину литки, з устілкою завдовжки 24 см і більше; метод резервний) - 660, 00 євро;

товар №3 (взуття жіноче, на підошві з шкіри та з верхом з натуральної шкіри, що закриває щиколотку, але не частину литки, з устілкою завдовжки 24 см і більше; метод резервний) - 620, 00 євро;

товар №4 (взуття жіноче, на підошві з шкіри та з верхом з натуральної шкіри, що закриває щиколотку, але не частину литки, з устілкою завдовжки 24 см і більше; метод резервний) - 190,00 євро;

товар №5 (взуття жіноче, на підошві з шкіри та з верхом з натуральної шкіри, що закриває щиколотку, але не частину литки, з устілкою завдовжки 24 см і більше; метод основний) - 1650, 00 євро;

товар №6 (взуття жіноче, на підошві з шкіри та з верхом з натуральної шкіри, що закриває щиколотку, але не частину литки, з устілкою завдовжки 24 см і більше; метод резервний) - 810, 00 євро;

товар №7 (взуття жіноче нове, на підошві з гуми і каблуком заввишки більш як 3 см, союзка якого має кілька вирізаних отворів, з верхом з натуральної шкіри, основний метод) - 880 євро;

товар №8 (взуття жіноче нове, на підошві з гуми і каблуком заввишки більш як 3 см, союзка якого має кілька вирізаних отворів, з верхом з натуральної шкіри, основний метод) - 9494, 73 євро;

товар №9 (взуття жіноче нове, з устілкою більше як 24 см, з верхом з натуральної шкіри, основний метод) - 1540, 00 євро;

товар №10 (взуття на підошві з гуми та з верхом з натуральної шкіри, що закриває щиколотку, але не частину литки, з устілкою завдовжки 24 см і більше, резервний метод) - 150, 00 євро;

товар №11 (взуття на підошві з гуми та з верхом з натуральної шкіри, що закриває щиколотку, але не частину литки, з устілкою завдовжки 24 см і більше, резервний метод) - 3080, 00 євро;

товар №12 (взуття на підошві з гуми та з верхом з натуральної шкіри, що закриває щиколотку, але не частину литки, з устілкою завдовжки 24 см і більше, резервний метод) - 90, 00 євро;

товар №13 (взуття на підошві з гуми та з верхом з натуральної шкіри, що закриває щиколотку, але не частину литки, з устілкою завдовжки 24 см і більше, резервний метод) - 1360, 00 євро.

До митної декларації №UA2051140/2021/052740 від 15.09.2021 були подані наступні документи, а саме: пакувальний лист (Packing list); рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) IN V1T/2021/0382 від 03.09.2021; автотранспортна накладна (Road consignment note) 2020/ЬО2545 від 06.09.2021; банківський платіжний документ, що стосується товару; рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги Контракт купівлі-продажу товарів від 28.01.2019 №1/19; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) S02545 від 11.08.2021; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) від 10.03.2021; договір про надання послуг митного брокера; договір (контракт) про перевезення; інші некласифіковані документи; митна декларація країни відправлення MRN №211TQSD1Т0088924Е1 від 06.09.2021.

Під час опрацювання документів та здійснення перевірки числового значення заявленої декларантом митної вартості товару було виявлено розбіжності, а саме:

згідно п.3.4 зовнішньо-економічного контракту №1/19 від 28.01.2019 передбачено, що подання на кожну поставку сертифікату походження, прайс-листа, завіреного торгово-промисловою палатою або Міністерством легкої промисловості країни продавця, транспортної накладної, однак вищеперелічені документи не були подані до митного оформлення;

згідно п.3.4. зовнішньо-економічного контракту №1/19 від 28.01.2019 передбачена 100 відсоткова передплата протягом 30 днів з дати виставлення проформи-інвойсу, однак згідно інвойсу №INVIT/2021/0382 від 03/09/2021 передбачено 50 відсоткова передплата та відтермінування платежів у розмірі 50 відсотків на протязі 90 днів;

згідно п.3.4 зовнішньо-економічного контракту №1/19 від 28.01.2019 передбачено умови поставки FCA Хрубешов згідно інвойсу № INVIT/2021/0382 від 03.09.2021 передбачені умови FCA Хрубешов згідно інвойсу INVIT/2021/0382 від 03.09.2021 передбачені умови FCA Padernello di Pease;

згідно п.3.4. зовнішньо-економічного контракту №1/19 від 28.01.2019 передбачено, що товарно-супровідні документи мають містити в обов`язковому порядку інформацію щодо номеру і дати контракту та специфікації;

в платіжному дорученні №б/н від 03.09.2021 в гр.70 призначення платежу вказана проформа №SO2545 11.08.21, однак до митного оформлення даний документ не подано.

У зв`язку із чим, декларанту запропоновано надати додаткові документи для підтвердження заявленої ним митної вартості, а саме:

договір (угоду, контракт) із третіми особами про поставку товару, митна вартість яких визначається;

рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця;

висновок про якісні та вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією;

документи, передбачені п.3.4 зовнішньо-економічного контракту №1/19 від 28.01.2019;

проформа №SO2545 11.08.21;

прайс-лист виробника товару.

На виконання вимог митного органу Товариством з обмеженою відповідальністю Андеркавер було надано Волинській митниці наступні документи:

лист пояснення ТОВ Андеркавер вих № 03/09/21 від 17.09.2021, лист пояснення від ТАКЕ OFF LTD вих. № INVIT/2021/0382 від 16.09.2021;

лист пояснення власників бренду FRYE&AQUATALIA від 17.09.2021;

прайс-лист від ТАКЕ OFF LTD № S02545 від 11.08.2021;

проформу-інвойс №S02545 від 11.08.2021;

лист від 15.09.2021 з повідомленням, що інші додаткові документи, зазначені в ст.53 Митного кодексу України надаватись не будуть та проханням прийняти рішення на основі наявних документів без врахування термінів, визначених ст.53 Митного кодексу України.

У зв`язку із встановленими неточностями та з ненаданням додаткових документів, витребуваних митним органом, згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у ч. 2-4 ст.53 Митного кодексу України, у відповідності до ч.5 ст.54 Митного кодексу України, за результатом проведеної письмової консультації щодо вибору методу визначення митної вартості товару, а також враховуючи відмову декларанта подавати інші документи, митницею прийняте рішення про коригування митної вартості №UA205140/2021/000030/2 від 21.09.2021.

Митну вартість визначено на наступному рівні: товар 1 МД від 26.07.2021 №UA100230/2021/32561 на рівні -21,90 євро /кг з врахуванням положень статті 64 Митного кодексу України; товар 2 МД від 29.06.2021 №UA100060/2021/224796 на рівні -95,50 євро /кг з врахуванням положень статті 64 Митного кодексу України; товар 3 МД від 13.07.2021 №UA100140/2021/366772 на рівні -47,62 євро /кг з врахуванням положень статті 64 Митного кодексу України; товар 4 МД від 20.08.2021 №UA100230/2021/233163 на рівні -62,76 євро /кг з врахуванням положень статті 64 Митного кодексу України; товар 5 МД від 13.07.2021 №UA100140/2021/366772 на рівні -47,62 євро /кг з врахуванням положень статті 64 Митного кодексу України; товар 6 МД від 13.07.2021 №UA100140/2021/366772 на рівні -47,62 євро /кг з врахуванням положень статті 64 Митного кодексу України; товар 7 МД від 14.07.2021 №UA209140/2021/71279 на рівні -18,95 євро /кг з врахуванням положень статті 64 Митного кодексу України; товар 8 МД від 08.06.2021 №UA209140/2021/57356 на рівні -20,83 євро /кг з врахуванням положень статті 64 Митного кодексу України; товар 9 МД від 08.06.2021 №UA204120/2021/89711 на рівні -20,15 євро /кг з врахуванням положень статті 64 Митного кодексу України; товар 10 МД від 08.04.2021 №UA100300/2021/57948 на рівні -26,20 євро /кг з врахуванням положень статті 64 Митного кодексу України; товар 11 МД від 13.09.2021 №UA100100/2021/601792 на рівні -21,76 євро /кг з врахуванням положень статті 64 Митного кодексу України; товар 12 МД від 29.04.2021 №UA100210/2021/140978 на рівні -43,20 євро /кг з врахуванням положень статті 64 Митного кодексу України; товар 13 МД від 21.08.2021 №UA100100/2021/59943 на рівні -17,81 євро /кг з врахуванням положень статті 64 Митного кодексу України; товар 14 МД від 16.07.2021 №UA100100/2021/594774 на рівні -17,63 євро /кг з врахуванням положень статті 64 Митного кодексу України; товар 15 МД від 15.09.2021 №UA100100/2021/602297 на рівні -18,62 євро /кг з врахуванням положень статті 64 Митного кодексу України; товар 16 МД від 24.06.2021 №UA100300/2021/65216 на рівні -19,28 євро /кг з врахуванням положень статті 64 Митного кодексу України; товар 17 МД від 28.02.2021 № UA205030/2021/4082 на рівні -28,30 євро /кг з врахуванням положень статті 64 Митного кодексу України; товар 18 МД від 06.08.2021 №UA209140/2021/80092 на рівні -18,82 євро /кг з врахуванням положень статті 64 Митного кодексу України; товар 19 МД від 08.06.2021 №UA209140/2021/57356 на рівні -18,16 євро /кг з врахуванням положень статті 64 Митного кодексу України.

В подальшому, декларантом вказані товари оформлено у вільний обіг згідно МД №UA205140/2021/057693 від 23.09.2021 з наданням гарантій, передбачених ч.7 ст. 55 МК України.

Не погоджуючись із прийнятим Волинською митницею рішенням про коригування митної вартості товарів, ТОВ Андеркавер звернулося із даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд керується таким.

Частиною другою статті 19 Конституції України визначено обов`язок органів держаної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються МК України та іншими законами України.

Розділ ІІІ МК України регулює питання митної вартості товарів та методи її визначення.

Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, відповідно до статті 49 МК України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно із частиною першою статті 51 МК України митна вартість товарів, які переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню (частина друга статті 52 МК України).

Відповідно до статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (частина друга статті 53 МК України).

Як визначено частиною першою статті 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митними органами під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 54 МК України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з частиною п`ятою статті 54 МК України митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; у встановлених випадках, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; звертатися до митних органів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості; застосовувати інші передбачені форми митного контролю.

У частині третій статті 53 МК України визначено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митному орган зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Із наведених положень випливає, що митний орган досліджує документи стосовно усіх товарів, які переміщуються через митний кордон, на предмет перевірки правильності визначення митної вартості. Виключно висновки, що ґрунтуються на дослідженні документів, доданих до митної декларації, можуть бути підставою для витребування додаткових документів.

Суд не заперечує права митного органу упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів (частина п`ята статті 54 МК України), проте вважає, що, при цьому, він має довести підстави застосування норм частини третьої статті 53 МК України: наявність розбіжностей у поданих декларантом документах, ознаки підробки або відсутність усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Як вбачається із матеріалів справи, спір між сторонами виник з приводу правильності визначення декларантом митної вартості імпортованого товару Взуття…. При цьому позиція відповідача полягає у тому, що подані до митного контролю та оформлення документи містять такі розбіжності і неточності:

згідно п.3.4 зовнішньо-економічного контракту №1/19 від 28.01.2019 передбачено, що подання на кожну поставку сертифікату походження, прайс-листа, завіреного торгово-промисловою палатою або Міністерством легкої промисловості країни продавця, транспортної накладної, однак вищеперелічені документи не були подані до митного оформлення;

згідно п.3.4. зовнішньо-економічного контракту №1/19 від 28.01.2019 передбачена 100 відсоткова передплата протягом 30 днів з дати виставлення проформи-інвойсу, однак згідно інвойсу №INVIT/2021/0382 від 03/09/2021 передбачено 50 відсоткова передплата та відтермінування платежів у розмірі 50 відсотків на протязі 90 днів;

згідно п.3.4 зовнішньо-економічного контракту №1/19 від 28.01.2019 передбачено умови поставки FCA Хрубешов згідно інвойсу № INVIT/2021/0382 від 03.09.2021 передбачені умови FCA Хрубешов згідно інвойсу INVIT/2021/0382 від 03.09.2021 передбачені умови FCA Padernello di Pease;

згідно п.3.4. зовнішньо-економічного контракту №1/19 від 28.01.2019 передбачено, що товарно-супровідні документи мають містити в обов`язковому порядку інформацію щодо номеру і дати контракту та специфікації;

в платіжному дорученні №б/н від 03.09.2021 в гр.70 призначення платежу вказана проформа №SO2545 11.08.21, однак до митного оформлення даний документ не подано.

Як встановлено судом, під час митного оформлення товару декларантом було надано митному органу контракт №1/19 від 28.01.2019, на підставі якого позивачем було придбано товар; рахунок-фактуру (інвойс) від 03.09.2021; платіжне доручення в іноземній валюті №94 від 02.09.2021; платіжне доручення в іноземній валюті №93 від 01.09.2021; платіжне доручення в іноземній валюті №95 від 05.09.2021; міжнародну товарно-транспортну накладну 2020/SO2545; договір №06596 від 10.07.2019 та договір №201217 про надання транспортних послуг; копію декларації країни відправлення MRN №211TQSD1T0088924E1 від 06.09.2021, рахунок №196 на оплату послуг з перевезення товару, платіжне доручення про оплату вартості перевезення товару.

Наведені вище документи підтверджували заявлену декларантом митну вартість товару і не мали жодних розбіжностей.

Незважаючи на відсутність будь-яких розбіжностей у поданих документах митним органом було сформовано повідомлення декларанту в якому вимагались додаткові документи, для підтвердження митної вартості керуючись ст.ст.53, 54 Митного кодексу України, а саме: висновки про вартісні характеристики, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, виписку з бухгалтерської документації щодо формування відпускної ціни товарів на заявлених комерційних умовах поставки; прайс-листи. каталоги, специфікації виробника товару для належного кола покупців.

При цьому, листами ТОВ Андеркавер вих №03/09/21 від 17.09.2021, листом поясненням від ТАКЕ OFF LTD вих №INV1T/2021/0382 від 16.09.2021 р„ листом поясненням власників бренду FRYE&AQUATAL1A від 17.09.2021р. було підтверджено той факт, що товар який завозився являвся стоковим, тобто є товарними залишками з 2017 року, в парти наявні браковані екземпляри, розмірний ряд не збережений та є розпаровані комплекти взуття. Для такої категорії взуття застосовується принцип 90-95 процентної знижки і тільки при викупі усього лоту (партії товарів в кількості 2566 пар). При цьому згідно прайсу ТАКЕ OFF LTD вартість визначається за кожну пару окремо.

Також, посилання митного органу на відсутність сертифікату походження жодним чином не впливає на числові показники митної вартості та не свідчить про їх розбіжність із дійсною вартістю. Водночас, з документів чітко зрозуміло країну походження товарів.

Щодо 100% передоплати за товар, то таке твердження жодним чином не впливає на числові показники митної вартості та не свідчить про їх розбіжність із дійсною митною вартістю. Крім того, листом № 03/09/21 від 17.09.2021 митний орган був повідомлений, що в зв`язку із пандемією та введенням локдаунів товариство ТАКЕ OFF LTD полегшив умови оплати контрагентам.

Стосовно посилання митного на умови поставки FCA Хрубешув в контракті 01/19, завантаження проводилось у місці Padernello di Paese в Італії, то такий порядок передбачений інвойсом № INV1T/2021/0382 від 03.09.2021 і не заборонений ні контрактом, ні чинним законодавством. Місце відправки товару не впливає на числове значення митної вартості. Крім того, листом від 15.09.2021 митному органу було повідомлено про зміну місця завантаження товару.

Відносно твердження, що товаро супровідні документи мають містити в обов`язковому порядку інформацію щодо номеру і дати контракту та специфікації, то в доданій специфікації існує посилання на контракт. Митний орган не зазначає, який конкретно документ без посилання на номер договору чи специфікації викликає сумнів або містить відомості про іншу митну вартість ніж задекларована.

Таким чином, сумніви митного органу щодо складових митної вартості товару грунтуються виключно на його припущеннях, а не на достовірних відомостях. _

Як вказано в постанові Верховного Суду у складі колеги суддів Касаційного адміністративного суду викладеної від 29.05.2019 року, справа №818/6493/13-а однієї лише вказівки на наявність розбіжностей та недоліків у поданих документах, без роз`яснення, в чому такі розбіжності полягають, який їхній вплив на митну вартість оцінюваного товару і чому без їх усунення заявлена митна вартість не може бути визнана, недостатньо для висновку про неможливість застосування основного методу визначення митної вартості.

Не наведення митницею в рішенні про коригування митної вартості товарів обставин, про які зазначено вище, свідчить про протиправність рішення щодо застосування іншого, ніж основний, методу визначення митної вартості оцінюваного товару.

Крім того, відповідно до пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Згідно з положеннями статті 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59, 60 МК України за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

Таке правозастосування узгоджується з висновком Верховного Суду, викладеним, зокрема, в постановах від 06 жовтня 2020 року у справі №825/472/17, від 27 лютого 2019 року у справі №814/1647/16, від 26 березня 2019 року у справі №814/921/17.

Правилами заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затвердженими наказом Міністерства фінансів України від 24 травня 2012 року №598, встановлено, що графа 33 рішення про коригування митної вартості товарів Обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості має містити окрім зазначення номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, також пояснення щодо зроблених коригувань, зважаючи на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умови поставки, комерційні умови та докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням другорядних методів. Зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом.

В даному випадку митним органом в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості не надано жодних пояснень з приводу застосування резервного (шостого) методу, як передбачено порядком застосування кожного з методів, що передує методу, обраному митним органом та, як наслідок не можливістю здійснення розрахунку ціни товару за іншими другорядними методами.

Окрім того, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

Суд констатує, що в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості товарів лише зазначено, що за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів взяті відповідні митні декларації на подібні товари, жодних пояснень щодо зроблених коригувань, тотожності товару, який оформлявся на підставі вказаних МД не наведено.

На думку суду, відповідачем як суб`єктом владних повноважень не доведено суду, що надані разом із митною декларацією №UA2051140/2021/052740 від 15.09.2021 документи містять істотні розбіжності, в них наявні ознаки підробки, або вони не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за імпортований товар. Натомість наявність інформації про те, що ідентичні або подібні товари оформлено у митному відношенні іншими особами за вищою митною вартістю не може бути єдиною та достатньою підставою для витребування додаткових документів та відмови у прийнятті заявленої позивачем митної вартості товару за ціною контракту.

Аналогічна правова позиція, викладена в постанові Верховного Суду від 28 серпня 2021 року у справі № 815/4256/16.

Відповідно до частини першої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. У адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

В адміністративних процедурах із митного контролю та митного оформлення орган митний орган обґрунтувати (довести) законність свого рішення; відповідно рішення органу митного органу не може ґрунтуватися на припущеннях, на сумнівах про повноту і достовірність відомостей про заявлену митну вартість товару; висновки цього органу повинні ґрунтуватися на достовірних і вичерпних доказах.

Врахувавши доводи сторін, суд погоджується з позивачем, що ним правомірно задекларовано за основним методом митну вартість ввезеного на митну територію України товару Взуття…, натомість відповідачем не виконано обов`язку щодо наведення у рішенні про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для визначення за резервним методом митної вартості у, а також не наведено обґрунтованих доводів невизнання митної вартості, визначеної декларантом та підтверджених документами, наданими митниці, тобто при винесенні рішення, суб`єкт владних повноважень, Волинська митниця діяла не в спосіб визначений законом та не надала суду достатніх доказів правомірності свого рішення, відтак, таке рішення є протиправним та підлягає скасуванню.

З огляду на встановлені судом обставини справи та положення чинного законодавства, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог шляхом визнання протиправним та скасування рішення Волинської митниці №UA205140/2021/000030/2 від 21.09.2021 про коригування митної вартості товарів.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до статті 16 КАС України учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво в суді, як вид правничої допомоги, здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.

Згідно із частиною першою статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до частини сьомої статті 139 КАС України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Частинами першою, третьою статті 132 КАС України визначено, що судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема, на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз.

Статтею 134 КАС України передбачено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини щодо присудження судових витрат на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (рішення у справі/West Alliance Limited проти України від 23 січня 2014 року, заява №19336/04, пункт 268; рішення у справі Баришевський проти України, заява № 71660/11, пункт 95; рішення у справі Двойних проти України, заява №72277/01, пункт 80; рішення у справі Меріт проти України, заява №66561/01, пункті 88). Крім того, у пункті 154 рішення Європейського суду з прав людини у справі Lavents v. Latvia (заява 58442/00) зазначено, що згідно зі статтею 41 Конвенції Суд відшкодовує лише ті витрати, які, як вважається, були фактично і обов`язково понесені та мають розумну суму.

Виходячи з аналізу вищевказаних правових норм, слід дійти висновку про те, що склад та розмір витрат на професійну правничу допомогу підлягає доказуванню в судовому процесі. Сторона, яка хоче компенсувати судові витрати, повинна довести та підтвердити розмір заявлених судових витрат, а інша сторона може подати заперечення щодо не співмірності розміру таких витрат. Розмір відшкодування судових витрат, не пов`язаних зі сплатою судового збору, повинен бути співрозмірним з ціною позову, тобто не має бути явно завищеним порівняно з ціною позову. Також судом мають бути враховані критерії об`єктивного визначення розміру суми послуг адвоката. Результат та вирішення справи безпосередньо пов`язаний із позицією, зусиллям і участю в процесі представника сторони за договором. При цьому надані послуги повинні бути обґрунтованими, а доцільність надання такої послуги та її вплив на кінцевий результат розгляду справи, якого прагне сторона, повинно бути доведено стороною в процесі. Суд з урахуванням конкретних обставин може обмежити такий розмір з огляду на розумну необхідність судових витрат для конкретної справи та не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої було ухвалено рішення, всі його витрати на адвоката, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенством права, встановить, що розмір витрат, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним чи необґрунтованим щодо іншої сторони спору.

Відповідно до частин другої, третьої статті 30 Закону України від 05.07.2012 №5076-VI Про адвокатуру та адвокатську діяльність порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

На підтвердження витрат на правову допомогу адвоката позивачем додано копії договору про надання правничої допомоги №21/12/21-1 від 21.12.2021, рахунка-фактури від 22.12.2021 №22/12/21-1 виданого АО Преміум Сервіс, акта приймання-передачі наданих послуг від 22.12.2021 на суму 20 000,00 грн; платіжного доручення від 22.12.2021 про оплату ТОВ Андеркавер за надання правової допомоги коштів в сумі 20 000,00 грн.

Вирішуючи питання обґрунтованості розміру заявлених позивачем витрат на професійну правничу допомогу та пропорційності їх складності правовому супроводу даної справи, суд зазначає, що предметом судового розгляду у даній справі було рішення про коригування митної вартості, яке складене за наслідками митного декларування товару по одному договору та із одним і тим же контрагентом та провадження здійснювалося в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи за наявними у справі матеріалами справи.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини щодо присудження судових витрат на підставі статті 41 Конвенції, заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (рішення у справі/West Alliance Limited проти України від 23 січня 2014 року, заява №19336/04, пункт 268). У рішенні Європейського суду з прав людини від 28 листопада 2002 року у справі Лавентс проти Латвії (Lavents v. Latvia,заява 58442/00) зазначено, що згідно зі статтею 41 Конвенції Суд відшкодовує лише ті витрати, які, як вважається, були фактично і обов`язково понесені та мають розумний розмір.

Верховний Суд в постановах від 22 грудня 2020 року у справі №520/8489/19, від 07 травня 2020 року у справі №320/3271/19, від 10 березня 2020 року у справі №520/8489/19 зазначив, що вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд має враховувати, що розмір відшкодування судових витрат, не пов`язаних зі сплатою судового збору, повинен бути співрозмірним з ціною позову, тобто не має бути явно завищеним порівняно з ціною позову. Також судом мають бути враховані критерії об`єктивного визначення розміру суми послуг адвоката. У зв`язку з цим суд з урахуванням конкретних обставин, зокрема ціни позову, може обмежити такий розмір з огляду на розумну необхідність судових витрат для конкретної справи.

Також, при визначенні суми відшкодування суд має враховувати критерії реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерій розумності, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Об`єднаної палати Верховного Суду від 03 жовтня 2019 року у справі №922/445/19.

Таким чином, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої прийнято рішення, всі витрати на адвоката, якщо, керуючись принципом справедливості як одного з основних елементів принципу верховенством права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, зважаючи на складність справи, якість підготовлених документів, витрачений адвокатом час, тощо - є неспівмірним.

На думку суду, виходячи із критеріїв, визначених частинами третьою, п`ятою статті 134, частиною дев`ятою статті 139 КАС України, враховуючи незначну складність справи, заявлена сума до відшкодування витрат на правничу професійну допомогу є неспівмірною із заявленими позовними вимогами, а тому справедливим розміром відшкодування позивачу фактично понесених витрат на професійну правничу допомогу у цій справі за рахунок бюджетних асигнувань відповідача є сума 5 000,00 грн.

При вирішенні питання щодо розподілу судових витрат суд враховує, що згідно з платіжним дорученням від 22.12.2021 №541 позивач сплатив судовий збір у сумі 2 270,00 грн.

З урахуванням наведеного, на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача необхідно стягнути судовий збір в сумі 2 270,00 грн. та витрати на професійну правничу допомогу в сумі 5 000,00 грн.

Керуючись статтями 2, 72-77, 90, 139, 241-246, 255, 257, 260, 262, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, на підставі Митного кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправними та скасувати рішення Волинської митниці про коригування митної вартості товарів №UA205140/2021/000030/2 від 21.09.2021.

Стягнути з Волинської митниці за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю Андеркавер понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 270 (дві тисячі двісті сімдесят) гривень 00 копійок та витрати на правову допомогу у розмірі 5 000 (п`ять тисяч) гривень 00 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю Андеркавер (43021, Волинська обл., м. Луцьк, вул. Винниченка, 26, офіс 413, ).

Відповідач: Волинська митниця (44350; Волинська область, с. Римачі, вул. Призалізнична, 3, ).

Суддя Ю.Ю. Сорока