Справа № 240/37039/21
Суддя: Семенюк Микола Миколайович
Дата ухвалення: 2022-06-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Житомирський окружний адміністративний суд у складі:
судді Семенюка М.М.,
розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії,
Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати протиправною бездіяльність відповідача, яка полягає у не застосуванні п.4 постанови КМ України від 30.08.2017 № 704 та пункту 1 Примітки Додатку 1 і Примітки Додатку 14 до вказаної постанови при обчисленні в період з 01.01.2019 по 16.05.2019 розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, та зобов`язати відповідача вчинити дії на усунення допущених порушень.
В обґрунтування позову зазначає, що в період з 01.01.2019 по 16.05.2019 відповідач нараховував та виплачував позивача грошове забезпечення, виходячи з посадового окладу та окладу за військове звання, розрахованого з застосуванням прожиткового мінімуму станом на 01.01.2018, в той час, як відповідно до постанови Кабінету Міністрів України "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" від 30.08.2017 року №704, повинен був застосовувати прожитковий мінімум для працездатних осіб, встановлений законом на 1 січня календарного року, який становив на 01.01.2019 - 1921 грн.
Ухвалою від 24.11.2021 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, яка розглядається за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
Відповідач подав відзив на позовну заяву, в якому просив відмовити в задоволенні позовних вимог з тих підстав, що Додатки 1 та 14 до Постанови КМУ № 704 затверджені 30.08.2017, а пункт 4 цієї ж постанови змінено 21.02.2018 на підставі постанови КМУ № 103, то пріоритетним в цьому випадку є положення саме пункту 4 Постанови КМУ № 704, згідно якого розрахунковою величиною для визначення розміру посадового окладу та окладу за військовим званням є прожитковий мінімум для працездатних осіб, встановлений законом на 01.01.2018.
Позивач відповіді на відзив на позов не подав.
Проаналізувавши наявні у справі матеріали, суд приходить до висновку, що позов не підлягає задоволенню з таких підстав.
Як вбачається з матеріалів справи, позивач проходив військову службу у військовій частині НОМЕР_1 , зі списків особового складу якої був виключений з 16.05.2019, як звільнений у запас.
Позивач звернувся до військової частини НОМЕР_1 із заявою на яку відповідач листом від 19.10.2021 № 6593 повідомив відповідачу, що нарахування та виплата грошового забезпечення проводиться відповідно до діючої на той момент нормативно правової бази.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Враховуючи предмет позову та обґрунтування позовних вимог, для правильного вирішення справи необхідно встановити, чи правомірно відповідач при визначенні позивачу з 01.01.2019 посадового окладу та окладу за військовим званням застосовував прожитковий мінімум для працездатних осіб, встановлений законом на 01.01.2018, а не прожитковий мінімум для працездатних осіб, встановлений законом на 1 січня календарного року.
Згідно п. 4 постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 року №704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб", в редакції Постанови КМ № 103 від 21.02.2018, встановлено, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 р., на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14.
В примітках до додатків 1, 14 постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 року №704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб", в редакції, що діяла з 01.01.2018, зазначено, відповідно:
- посадові оклади за розрядами тарифної сітки визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт;
- оклади за військовим (спеціальним) званням визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт.
В Додатках 1 та 14 до Постанови № 704 у вигляді таблиці зазначені відповідні тарифні коефіцієнти. Вказані Додатки також мають примітки пояснювального характеру. Зокрема, у цих примітках наведена інформація щодо арифметичної дії (множення), яка застосовується при обчисленні розмірів посадових окладів та окладів за військовим (спеціальним) званням, в залежності від відповідних тарифних коефіцієнтів, та наведені правила округлення розрахунків. У цих примітках норми права не містяться.
Суд зазначає, що примітки за своїм змістом та призначенням є такими, що лише роз`яснюють механізм (формулу) обчислення посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням.
Так, постановою Кабінету Міністрів України від 06 вересня 2005 року № 870 були затверджені Правила підготовки проектів актів Кабінету Міністрів України (далі - Правила № 870), які визначають загальні підходи до підготовки проектів актів Кабінету Міністрів України (постанов і розпоряджень), їх форму, структуру та техніко-юридичні особливості розроблення з урахуванням нормопроектувальної техніки.
За змістом п. 20 вказаних Правил у структурі проекту положення або іншого нормативно-правового акту, який передбачається затвердити постановою, в окремих випадках допускається, як виняток, застосування примітки (зноски) без нормативних положень.
Положеннями п. 2.16 Порядку подання нормативно-правових актів на державну реєстрацію до Міністерства юстиції України та проведення їх державної реєстрації, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 12 квітня 2005 року № 34/5, також передбачено, що включення до нормативно-правових актів приміток не допускається, за винятком випадків, якщо необхідно дати визначення будь-якого суміжного поняття або помістити короткий коментар, що допоможе точніше зрозуміти положення, викладені в структурній одиниці нормативно-правового акта. Примітки не повинні містити норм права.
Тобто, примітка до нормативно-правового акту носить інформаційний характер та не може містити норм права.
Таким чином, перевіривши в межах доводів позовної заяви спірну бездіяльність на відповідність приписам ч. 2 ст. 2 КАС України, суд вважає, що відповідач правомірно застосовував як розрахункову величину для визначення розміру посадового окладу та окладу за військовим званням позивачу з 01.01.2019 прожитковий мінімум для працездатних осіб, встановлений законом на 01.01.2018, а не прожитковий мінімум для працездатних осіб, встановлений законом на 1 січня календарного року, у зв`язку із чим відмовляє в задоволенні позову.
На підставі викладеного, керуючись статтями 242-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
В задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , номер НОМЕР_2 ) до Військової частини НОМЕР_1 ( АДРЕСА_2 , код НОМЕР_3 ) відмовити.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя М.М. Семенюк