Справа № 580/1384/22
Суддя: Алла РУДЕНКО
Дата ухвалення: 2022-06-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

01 червня 2022 року справа № 580/1384/22

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Руденко А.В., розглянувши у письмовому провадженні в спрощеному позовному провадженні без виклику сторін в приміщенні суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

До Черкаського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовною заявою до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області, в якій просить:

- визнати протиправними дії/бездіяльність відповідача щодо відмови на звернення позивача від 03.12.2021 щодо нарахування та виплати компенсації втрати частини підвищення до пенсії у розмірі 23 443 грн. 87 коп. у зв`язку з порушенням в період з січня 2019 року по червень 2021 року виплати підвищення до пенсії у сумі 47 231 грн. 04 коп. (нарахованого Головним управлінням Пенсійного фонду України в Черкаській області за період з 01.01.2016 по 31.12.2017) та стягнути суму компенсації 23 443 грн. 87 коп. за рахунок бюджетного фінансування Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області.

Ухвалою суду від 18.02.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи.

Позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без розгляду з огляду на наступне.

Позивач в обгрунтування позовних вимог зазначає, що є пенсіонером та отримує пенсію за вислугу років, призначену відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб». Відповідач у 2018 році здійснив перерахунок пенсії позивача з 01.01.2016 та нарахував доплату за період з 01.01.2016 по 31.12.2017 у сумі 47 231 грн. 04 коп., яка з 01.01.2019 по 30.06.2021 виплачувалась щомісячно. Позивач вважає, що відповідач повинен був щомісячно виплачувати перераховану пенсію у підвищеному розмірі з 01.01.2016, проте фактично виплачував нараховану доплату з 01.01.2019 по 30.06.2021, отже порушив строки виплати перерахованої пенсії. Вважає, що має право на виплату компенсації втрати частини доходів внаслідок порушення строків виплати нарахованої внаслідок перерахунку пенсії доплати відповідно до Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» від 19.10.2000 №2050-111.

В обгрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду у позовній заяві зазначив, що про порушення своїх прав дізнався 08.01.2022 з листа Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області №46-9401/С-03/8-2300/22 від 05.01.2022.

Відповідно до частини першої та абзацу першого частини другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

За правилом частини третьої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно із статтею 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Рішенням Конституційного Суду України від 13.12.2011 № 17-рп/2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених Кодексу адміністративного судочинства України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою соціальних спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Таким чином, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 № 340/1019/19).

Верховний Суд у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду у справі №240/12017/19 висловив правову позицію, згідно з якою для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує. Така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про рішення, на підставі якого було здійснено призначення пенсії чи був здійснений її перерахунок, з яких складових вона складається, як обрахована та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок чи розрахунок її складових.

Отже, з дня отримання пенсійної виплати особою, якій призначена пенсія вона вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів. Винятком з цього правила є випадок, коли така особа без зайвих зволікань, в розумний строк після отримання пенсійної виплати, демонструючи свою необізнаність щодо видів та розміру складових призначеної (перерахованої) їй пенсії звернулась до пенсійного органу із заявою про надання їй відповідної інформації. В такому випадку особа вважається такою, що дізналась про порушення її прав при отриманні від пенсійного органу відповіді на подану нею заяву.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Питання, пов`язані із здійсненням компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати врегульовані Законом України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» від 19.10.2000 №2050-111 (далі Закон №2050-111). Та Порядком проведення компенсації громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2001 №159 (далі Порядок №159).

Згідно статей 1, 2 Закону №2050 підприємства, установи і організації всіх форм власності та господарювання здійснюють компенсацію громадянам втрати частини доходів у випадку порушення встановлених строків їх виплати, у тому числі з вини власника або уповноваженого ним органу (особи). Компенсація громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати (далі - компенсація) провадиться у разі затримки на один і більше календарних місяців виплати доходів, нарахованих громадянам за період починаючи з дня набрання чинності цим Законом.

Під доходами у цьому Законі слід розуміти грошові доходи громадян, які вони одержують на території України і які не мають разового характеру, зокрема, пенсії або щомісячне довічне грошове утримання (з урахуванням надбавок, підвищень, додаткової пенсії, цільової грошової допомоги, пенсії за особливі заслуги перед Україною та інших доплат до пенсії, встановлених законодавством).

Стаття 3 Закону №2050-111 передбачає, що сума компенсації обчислюється шляхом множення суми нарахованого, але не виплаченого громадянину доходу за відповідний місяць (після утримання податків і обов`язкових платежів) на індекс інфляції в період невиплати доходу (інфляція місяця, за який виплачується доход, до уваги не береться).

Згідно статті 4 Закону №2050-111 виплата громадянам суми компенсації провадиться у тому ж місяці, у якому здійснюється виплата заборгованості за відповідний місяць.

Отже основною умовою для виплати громадянам компенсації, що передбачена статтею 2 Закону №2020 та Порядком №159 є порушення встановлених законодавством строків виплати нарахованих доходів.

Позивач з 01.01.1993 перебуває на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Черкаській області та отримує пенсію, призначену відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09.04.1992 №2262-Х11 (далі Закон № 2262-Х11).

Згідно ч. 3 ст. 63 Закону №2262-Х11 усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України. У разі якщо внаслідок перерахунку пенсій, передбаченого цією частиною, розміри пенсій звільненим із служби військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, є нижчими, зберігаються розміри раніше призначених пенсій.

Порядок перерахунку пенсій військовослужбовців був передбачений постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб» (далі постанова №103).

На підставі Постанови №103 відповідач у квітні 2018 року здійснив перерахунок пенсії позивача з 01.06.2016, після проведення якого розмір пенсії склав 3887,39 грн, сума доплати до пенсії за період з 01.01.2016 по 31.12.2017 склала 47231,04 грн.

Пунктом 3 Постанови №103 (в редакції, яка діяла на час перерахунку) було передбачено, що виплата доплати здійснюватиметься наступним чином:

- з 01.01.2019 по 31.12.2019 щомісяця окремою сумою у розмірі 50 відсотків різниці між місячним розміром підвищеної пенсії, розрахованої відповідно до абзацу першого цього пункту, та місячним розміром отриманої особою пенсії за період з 01.01.2016 по 31.12.2017;

- 01.01.2020 щомісяця окремою сумою у розмірі 100 відсотків різниці між місячним розміром підвищеної пенсії , розрахованої відповідно до абзацу першого цього пункту, та місячним розміром отриманої особою пенсії за період з 01.01.2016 по 31.12.2017 та до забезпечення повної виплати розрахованої суми.

З 01.01.2020 набрала чинності постанова Кабінету Міністрів України від 24.12.2019 №1088 «Деякі питання виплати пенсій окремим категоріям громадян», якою пункт 3 Постанови №103 був виключений, натомість підпунктом 2 пункту 1 було передбачено, що особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції) з 01.01.2020 виплачується пенсія, яка з 01.01.2016 перерахована з розміру грошового забезпечення за прирівняною посадою поліцейського, та щомісяця проводиться виплата 100 відсотків різниці між місячним розміром підвищеної пенсії, розрахованої з 01.01.2016, та місячним розміром пенсії, отриманої особою за період з 01.01.2016 по 31.12.2017, до забезпечення повної виплати розрахованої суми.

Позовні вимоги у справі, що розглядається, стосуються нарахування та виплати компенсації втрати частини підвищення до пенсії у зв`язку з порушенням строку виплати підвищення до пенсії за період з 01.01.2016 по 31.12.2017, виплата якого здійснювалась з 01.01.2019 по 30.06.2021.

Зважаючи на те, що підвищення до пенсії виплачувалось щомісячно частинами у сумі 983,98 грн у період з січня 2019 по грудень 2019 та у сумі 1967,96 грн у період з січня 2020 по червень 2021 року, шестимісячний строк звернення до суду з позовом про виплату компенсації втрати частини доходів повинен обраховуватись стосовно кожного місяця такої невиплати.

Судом встановлено, що остання виплата підвищення пенсії позивача була здійснена у червні 2021 року, отже кінцевий термін шестимісячного строку звернення до суду з позовом щодо нарахування та виплати компенсації втрати частини доходів за червень 2021 року збіг в грудні 2021 року.

Позивач звернувся до суду в лютому 2022 року, тобто з пропуском шестимісячного строку звернення до суду.

Позивач зазначає, що на початку 2018 року його пенсія становила 1919,43 грн, яку він отримав 06.03.2018, та у подальшому пенсія була перерахована і її розмір становив 3887,39 грн.

З 01.01.2019 по 31.12.2019 позивачу щомісячно додатково виплачувалась доплата у сумі 983,98 грн, а з 01.01.2020 по 30.06.2021 у сумі 1967,96 грн.

Вказане свідчить, що позивачу було достеменно відомо про щомісячну виплату нарахованої доплати у фіксованих сумах, отже позивач мав можливість виявити належну зацікавленість та звернутись до відповідача з письмовим запитом щодо нарахування та виплати компенсації втрати частини доходів одночасно з виплатою нарахованої доплати.

Проте позивач звернувся з таким запитом лише у грудні 2021 року, а отримавши відповідь Головного управління Пенсійного фонду України 08.01.2022 (лист від 05.01.2022 № 46-9401/С-03/8-2300/22) звернувся до суду з позовом 15.02.2022, тобто з пропуском шестимісячного строку, встановленого ст. 122 КАС України.

Посилаючись на ту обставину, що звернувся до відповідача із запитом лише у грудні 2021 року, позивач зазначає, що з 01.07.2021 отримував доплату до пенсії у сумі 2000 грн, призначену відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 14.07.2021 №713, тому вважав, що ця сума є доплатою перерахованої пенсії за період з 01.01.2016 по 31.12.2017.

Проте суд враховує, що компенсація втрати частини доходів нараховується та виплачується одночасно з виплатою доплати нарахованої пенсії, і відсутність такої виплати є самостійною підставою для звернення до суду з позовом. Отримання позивачем листа відповідача №46-9401/С-03/8-2300/23 від 05.01.2022 не змінює момент, з якого позивач повинен був дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, з якого він почав вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата прямо не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду в даному випадку, оскільки такі дії позивач вчинив значно пізніше від щомісячного отримання доплати пенсії починаючи з січня 2019 року.

Надавши оцінку встановленим обставинам, суд дійшов висновку про відсутність поважних причин пропуску позивачем строку звернення до суду.

Наслідки пропуску строків звернення до адміністративного суду регламентовані статтею 123 Кодексу адміністративного судочинства України, відповідно до частини 3 якої якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Враховуючи, що строк звернення до суду пропущений позивачем без поважних причин, позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись статтями 122, 123, 241-243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії залишити без розгляду.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з дати її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Головуючий Алла РУДЕНКО