Справа № 280/4416/21
Суддя: Ясенова Т.І.
Дата ухвалення: 2022-05-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

26 травня 2022 року м. Дніпросправа № 280/4416/21

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Ясенової Т.І. (доповідач),

суддів: Суховарова А.В., Головко О.В.,

за участю секретаря судового засідання Замкової А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі адміністративну справу за апеляційною скаргою Дніпровської митниці Держмитслужби на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 28 жовтня 2021 року (суддя Стрельнікова Н.В.) в адміністративній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ЄПК Україна» до Дніпровської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішення та картки відмови,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом до Дніпровської митниці Держмитслужби, в якому просив визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UА 110230/2021/000094/2 від 29.04.2021 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UА 110230/2021/00247 від 29.04.2021.

В обґрунтування позову посилається на те, що надані для митного оформлення документи були достатніми для застосування основного методу визначення митної вартості, а також дозволяли обчислити та перевірити митну вартість, заявлену декларантом. Митниця, без достатніх для цього підстав, при коригуванні митної вартості товару, застосувала другорядний (резервний) метод визначення митної вартості товару. Відповідачем не доведено наявність правових підстав для прийняття Рішення про коригування митної вартості товарів № UA 110230/2021/000094/2 від 29.04.2021 та не доведено, що подані позивачем для визначення митної вартості товару документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 28 жовтня 2021 року позов задоволено повністю.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким у позові відмовити повністю.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що позивачем до митного оформлення надано документи на підставі яких неможливо достовірно стверджувати про правильність визначення митної вартості товару, відповідач не мав достатніх підстав для здійснення митного оформлення товару за митною вартістю заявленою позивачем. З цими обставинами відповідач пов`язує неможливість здійснення митного оформлення товару за митною вартістю заявленою позивачем. У зв`язку із неможливістю застосування основного методу визначення митної вартості товарів посадовою особою митниці було послідовно застосовано другорядний метод визначення митної вартості товару, що і стало підставою для прийняття рішень про коригування митної вартості товарів. Вказуючи на те, що митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості, відповідач, з посиланням на обставини, які встановлені під час митного контролю та яким, на його думку, судом першої інстанції не надано належної правової оцінки, зазначає про правомірність оскарженого у межах цієї справи рішення митного органу.

Від представника позивача надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому представник позивача просить залишити без задоволення апеляційну скаргу, а рішення суду залишити без змін.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції, в межах доводів апеляційної скарги та заявлених вимог, дослідивши матеріали справи, колегія суддів дійшла таких висновків.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що 30.03.2020 між Товариством з обмеженою відповідальністю «ЄПК Україна» (покупець) та АТ ЄПК Степногорськ (Казахстан) (продавець) укладено Контракт № 495, відповідно до п. 1.1 якого продавець зобов`язується передати у власність покупця товар в кількості та асортименті, згідно з Специфікаціями до даного Контракту, а покупець зобов`язується прийняти товар та оплатити його вартість.

28.09.2020 між продавцем та покупцем підписано Специфікацію № 5 до Контракту, відповідно до умов якої ця Специфікація визначає кількість, асортимент, ціну та умови поставки товару між продавцем та покупцем.

В Специфікації № 5 погоджено асортимент та ціну на товар: Підшипник 30-42726Е2М у кількості 2 352 штук, ціна з ПДВ 0 % - 2 760 руб. РФ за одну штуку, а всього - 6 491 520 руб. РФ; Підшипник 30-23726Е2М у кількості 2 352 штук, ціна з ПДВ 0 % - 2 760 руб. РФ за одну штуку, а всього - 6 491 520 руб. РФ, загальною вартістю 12 983 040 руб. РФ. Крім того, Специфікацією № 5 встановлено умови поставки: відвантаження товару автомобільним транспортом FCA-Степногорськ, вантажоодержувач - Товариство з обмеженою відповідальністю «ЄПК Україна», строк поставки - жовтень-грудень 2020 року. Поставка товару відбулась кількома партіями.

02.01.2019 між Товариством з обмеженою відповідальністю «ЄПК Україна» (Декларант) та ПП Броклайн-2005 (Уповноважена особа) укладено Договір № 02/2019 на проведення митних формальностей.

Для митного оформлення ввезених на територію України товарів декларантом було подано митну декларацію № UA110230/2021/008633 від 29.04.2021.

Митну вартість товарів за поданою декларацією визначено за першим методом - ціною договору, а розмір митних платежів відповідно до графи 47 нарахування платежів становив 518 142 грн. 13 коп. Зазначена сума сплачена позивачем платіжними дорученнями № 2707 від 12.04.2021 та № 2748 від 29.04.2021.

На підтвердження заявленої позивачем митної вартості товару надано наступні документи: пакувальний лист № 2 від 21.04.2021, електронний рахунок-фактуру № ESF-83-177023 від 21.04.2021, міжнародну товарно-транспортну накладну № 1092014 від 21.04.2021, платіжне доручення № 289 від 30.09.2020, накладну на відпуск товарів на сторону № 191 від 21.04.2021, довідку № 14 від 22.04.2021 на підтвердження транспортних витрат у розмірі 30 198 грн. 00 коп., заявку № 11 від 20.04.2021, рахунок-фактуру № СФ-0000033 від 29.04.2021, картка рахунку № 281за квітень 2021 року, оборотно-сальдову відомість по рахунку № 281 за квітень 2021 року, видаткову накладну № 423 від 13.04.2021, протокол узгодження цін № 1 від 06.08.2020, специфікацію № 5 від 28.09.2020, додаткову угоду № 1 від 31.03.2020, договір № 02/2019 на проведення митних формальностей від 02.01.2019, заява на проведення фітосанітарних процедур до Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області № 6916080 від 29.04.2021, сертифікат про проходження товару форми СT-1 № KZ UA 0 103 00939 від 19.11.2020, декларацію на товари № 55204/220421/0003295 від 22.04.2021.

Як слідує із декларації: Контракт № 495 від 30.03.2020, договір-доручення № 2 від 02.01.2018 про надання транспортно-експедиційних послуг по перевезенню вантажів автомобільним транспортом в міжнародному та міжміському сполученні, договір № 05-10/2020 перевезення вантажів автомобільним транспортом в міжнародному та внутрішньому сполученні від 05.10.2020, технічний опис товару від 20.08.2020, лист № 693 від 21.08.2020, в якому повідомлено митні органи України про те, що товар, який поставляється в адресу позивача не є товаром двійного призначення, лист № 694 від 21.08.2020 в якому повідомлено митні органи України про те, що позивач при поставці товару не здійснює страхування імпортного вантажу, вказано саме із символом m.

Відповідачем винесено рішення про коригування митної вартості товарів, прийняте відповідачем за № UА 110230/2021/000094/2 від 29.04.2021 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UА 110230/2021/00247від 29.04.2021.

У Рішенні про коригування митної вартості товарів № UA 110230/2021/000094/2 від 29.04.2021 зазначено наступне: У відповідності до ст. 337 Митного кодексу України при проведенні перевірки документів, які надані у підтвердження заявленої митної вартості товарів, виявлено наступне:

1. поставка товару здійснюється згідно з контрактом від 30.03.2020 за № 495. Відповідно до п.7.4 контракту від 30.03.2020 за № 495 в ціну товару, який поставляється, включається вартість пакування, але відсутні документи в яких виділено вартість пакування, що унеможливлює перевірити складові митної вартості (неможливість виділення із заявленої ціни товару вартості пакування, не дає можливості перевірити й оцінити фактурну (дійсну) вартість товару, а також установити фактичний розмір витрат на пакування, з урахуванням яких було сформовано митну вартість оцінюваного товару);

2. в платіжному дорученні в іноземній валюті № 289 від 30.09.2020 в графі Призначення платежу зазначений Контракт № 495 від 30.03.2020 та специфікація № 5, але не зазначено дату специфікацій, що не дає можливості однозначно ідентифікувати партію товару;

3. відповідно до п. 6.1. Контракту № 495 від 30 березня 2020 року умови оплати - 100 % передоплата протягом 30 календарних днів з дати підписання кожної Специфкації . В платіжному доручення № 289 зазначена сума 10 325 000 руб. РФ, проте відповідно Специфікації № 5 від 28.09.2020 сума складає 12 983 0040 руб. РФ.

29.04.2020 відповідачем направлено декларанту електронне повідомлення 617860 з вимогою надати додаткові документи (для здійснення контролю за правильністю та повнотою визначення декларантом митної вартості товару), а саме:

1) виписку з бухгалтерської документації;

2) каталоги, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

3) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями.

У повідомленні також зазначено, що згідно з ч. 6 ст. 53 Митного кодексу України, декларант за власним бажанням може подати додаткові наявні у нього документи для підтвердження заявленої ним митної вартості товару.

Додаткові документи позивачем не надано, оскільки подані первинно документи в повному обсязі підтверджують митну вартість товару.

29.04.2020, незважаючи на надання вичерпного та достатнього переліку документів для підтвердження митної вартості товару, надійшло повідомлення від митниці декларанту № 617900, згідно з яким використано наявну у митниці інформацію щодо продажу на експорт в Україну подібного за ціною угоди на умовах поставки FCA з урахуванням всіх складових на рівні 2, 77 дол. США/кг співставних обсягах та комерційних рівнях за ціною угоди час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього за митними деклараціями № UA110230/2020/015741 від 20.07.2020, № UA110230/2020/024278 від 03.11.2020, № UA110230/2020/024932 від 12.11.2020, № UA110230/2020/025441 від 19.11.2020, № UA110230/2020/025989 від 25.11.2020, № UA 110230/2020/027191 від 10.12.2020, № UA 110230/2020/027210 від 10.12.2020.

Відповідачем не надано до суду допустимих доказів на підтвердження викладених у Рішенні про коригування митної вартості товарів № UA 110230/2021/000094/2 від 29.04.2021 доводів переходу від одного другорядного методу визначення ціни імпортованого товару до іншого.

Оформлення товару (задекларованого за МД № UA110230/2021/008633 від 29.04.2021) здійснено позивачем з урахуванням Рішення про коригування митної вартості товарів №UA110230/2021/000094/2 від 29.04.2021 і випущено відповідачем у вільний обіг вже за МД № UA110230/2021/008691 від 29.04.2021 без надання гарантій відповідно до розділу десятого Митного кодексу України. Зазначені відповідачем у повідомленні розбіжності стосуються взаємовідносин між суб`єктами господарювання по взаєморозрахункам.

Не погоджуючись з винесеними відповідачем рішенням про коригування митної вартості товарів та карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи оцінку спірним відносинам, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Відповідно до ст. 49 Митного кодексу України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно ч. 1 ст. 52 Митного кодексу України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VІІІ цього Кодексу та цією главою.

За приписами ч. 2 ст. 52 Митного кодексу України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Як встановлено ч. 1 ст. 53 Митного кодексу України, у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Відповідно до ч. 2 ст. 53 Митного кодексу України, документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Як передбачено ч. 3 ст. 53 Митного кодексу України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

У разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію) (ч. 4 ст. 53 Митного кодексу).

Відповідно до ст. 53 Митного кодексу України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Як встановлено ч. 1 ст. 54 Митного кодексу України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Відповідно до ч.ч. 2, 3 ст. 54 Митного кодексу України, контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Згідно ч. 6 ст. 54 Митного кодексу України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Відповідно до ч. 1 ст. 55 Митного кодексу України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості у митному органі вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Відповідно до ст. 57 Митного кодексу України, визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів, згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

У разі, якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 58 Митного кодексу України, основний метод визначення митної вартості не застосовується, якщо використані декларантом відомості не підтверджені документально або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Аналіз наведених норм дає підстави вважати, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей.

Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 Митного кодексу України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Вказана правова позиція викладена і в постановах Верховного Суду від 26.06.2018 у справі № 814/1996/15, від 19.06.2018 у справі № 826/6346/16.

Як слідує з матеріалів справи, підставою для прийняття відповідачем спірних рішень про коригування митної вартості були висновки про те, що:

Надаючи правову оцінку доводам відповідача, викладених у рішенні про коригування митної вартості товарів №UA110230/2021/000094/2 від 29.04.2021 судом взято до уваги, що умови імпорту товару за МД №UA110230/2020/015741 від 20.07.2020, яку взято відповідачем як джерело для визначення митної вартості, окрім інших МД, і надано до суду, суттєво відрізняються від умов заявлених позивачем та за ознаками (властивостями, характеристиками) від імпорту товару за у МД № UA110230/2021/008633 від 29.04.2021.

Товар імпортований за МД № UA110230/2020/015741 від 20.07.2020 вивезено з Росії, умови поставки FCA RU Саратов. Водночас, позивачем товар імпортований за МД № UA110230/2021/008633 від 29.04.2021 вивезено з Казахстану, умови поставки FCA KZ Степногорск.

Товар № 4 імпортований за МД №UA110230/2020/015741 від 20.07.2020 має ознаки (властивості, характеристики): «підшипники з циліндричними роликами: 30-42536ЛМ - 60 шт. Використ. у гірничо-видобувній, металургійній галузях. Виробник Акціонерне товариство «ЄПК Степногорськ», Казахстан. Країна виробництва КZ. Торговельна марка еpk. При цьому, позивачем товар до якого застосовано коригування митної вартості імпортований за МД № UA110230/2020/008633 від 29.04.2021 з наступними ознаками (властивостями, характеристиками): 1.Підшипники з циліндричними роликами: 30-232726Е2М; 30-42726Е2М. Являє собою підшипник кочення роликовий радіальний з короткими циліндричними роликами. Використ. в буксах пасажирських і вантажних вагонів. Виробник Акціонерне товариство «ЄПК Степногорськ», Казахстан. Країна виробництва КZ. Торговельна марка еpk. Виробником інших імпортованих товарів за МД № UA110230/2020/015741 від 20.07.2020 є АТ ЄПК Саратов, Росія.

Стосовно твердження відповідача в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості товарів, що митна вартість товару, що імпортується, визначається із застосуванням резервного методу згідно з наявною у митного органу інформацією щодо продажу на експорт в Україну подібного товару за ціною угоди на умовах поставки FCA з урахуванням всіх складових на рівні 2,77 дол. США/кг співставних обсягах та комерційних рівнях за ціною угоди, час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього за ще шістьма митними деклараціями, які перелічено вище, суд зазначає наступне.

Декларації подано за результатом прийняття відповідачем рішень про коригування митної вартості товарів, які оскаржено в судовому порядку до Запорізького окружного адміністративного суду та судом повністю задоволено позовні вимоги ТОВ «ЄПК Україна», а отже, вони є безпідставними:

№ UA110230/2020/024278 від 03.11.2020 - справа № 280/8437/20, рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 23.03.2021;

№ UA110230/2020/024932 від 12.11.2020 - справа № 280/500/21, рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 15.04.2021;

№ UA110230/2020/025441 від 19.11.2020 - справа № 280/471/21, рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 25.03.2021;

№ UA110230/2020/025989 від 25.11.2020 - справа № 280/406/21, рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 05.05.2021;

№ UA 110230/2020/027191 від 10.12.2020 - справа № 280/625/21, рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 26.03.2021;

№ UA 110230/2020/027210 від 10.12.2020 - справа № 280/744/21, рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 01.04.2021.

В матеріалах справи наявні копії відповідних судових рішень. Посилання відповідача на вказані МД є безпідставними, оскільки не носять преюдиційного характеру.

Параграфом 2 Статті VII «Оцінка товару для митних цілей» Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (ГАТТ від 30.10.1947) передбачено: 2. (a) Оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна базуватися на дійсній вартості імпортованого товару, на який розраховується мито, або аналогічного товару і не повинна базуватися на вартості товару національного походження чи на довільній або фіктивній вартості.(*) (b) Під «дійсною вартістю» слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи аналогічний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. У тому ступені, в якому на ціну такого чи аналогічного товару впливає кількість окремої трансакції, ціна, що розглядається, повинна єдиним способом пов`язуватися або (i) з порівнюваними кількостями, або (ii) з кількостями, не менш сприятливими для імпортерів, ніж ті, в яких більший обсяг товарів продається у торгівлі між країнами експорту та імпорту.(*) ..

Відповідно до підпункту а пункту 1 статті 5 Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року:

1. (a) Якщо імпортні товари або ідентичні чи подібні імпортні товари продаються в країні імпорту в якості імпортних, митна вартість імпортних товарів згідно з положеннями цієї Статті базується на ціні одиниці товарів, за якою імпортні товари або ідентичні чи подібні імпортні товари таким чином продаються у найбільшій сукупній кількості в той час або приблизно в той час, коли відбувається імпорт товарів, що оцінюється, особам, які не пов`язані з особами, у яких вони купують такі товари, при дотриманні вимог відрахування нижченаведеного: (…) (b) Якщо ні імпортні товари, ні ідентичні або подібні імпортні товари не продаються в час ввезення або приблизно в час ввезення товарів, що оцінюються, то митна вартість, яка в інших випадках підпадає під положення параграфа 1(а), ґрунтується на одиниці товару, за якою імпортні товари або ідентичні чи подібні імпортні товари продаються в країні імпорту в якості імпортних на найбільш ранню дату після імпорту товарів, що оцінюються, але до закінчення 90 днів після такого імпорту .

У пп. с п.3 Примітки до статті 7 Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року, зокрема, зазначено: 3. Деякі приклади розумної гнучкості: (…) с) дедуктивний метод вимога про те, що товари продаватимуся в тому стані, як вони імпортуються , що містить в підпункті а пункту 1 статті 5, може тлумачитися гнучко; вимога про 90 днів може застосовуватись гнучко .

Відповідачем документально не доведено, що ціна вищевказаного товару з 20.07.2020 (митне оформлення за МД №UA110230/2020/015741 взята відповідачем як джерело цінової інформації) до 29.04.2021 (митне оформлення позивачем за МД № UA110230/2021/008633 від 29.04.2021) залишалась незмінною на світовому ринку.

Таки чином, відповідач не обґрунтував, чому ним взяті як джерело для визначення митної вартості товару саме МД № UA110230/2020/015741 від 20.07.2020, № UA110230/2020/024278 від 03.11.2020, № UA110230/2020/024932 від 12.11.2020, № UA110230/2020/025441 від 19.11.2020, № UA110230/2020/025989 від 25.11.2020, № UA 110230/2020/027191 від 10.12.2020, № UA 110230/2020/027210 від 10.12.2020 та не взяті до уваги інші джерела цінової інформації.

Крім того, відповідач не надав до суду доказів вивчення всіх можливих джерел інформації, передбачених Методичними рекомендаціями щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України при прийнятті оскаржуваного рішення та визначенні ціни імпортованого позивачем товару. Отже, відповідачем не доведено причини надання переваг одним джерелам цінової інформації перед іншими.

Згідно з ч.3 ст.58 Митного кодексу України у разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.

Відповідач не довів, що використані декларантом відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірно або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні, відповідно до приписів ч.2 ст. 58 Митного кодексу України. Відтак, правомірність переходу до другорядних методів визначення митної вартості товарів з огляду на приписи п.2 ч.1 ст.57 Митного кодексу України відповідачем не доведено.

Разом з цим, відповідачем не доведено, що подані позивачем для визначення митної вартості товару документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

З огляду на викладені обставини та досліджені докази у відповідача були відсутні правові підстави для прийняття рішення про коригування митної вартості товарів № UA 110230/2021/000094/2 від 29.04.2021.

Щодо прийняття відповідачем картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, суд зазначає таке.

Відповідно до ч. 12 ст. 264 Митного кодексу України у разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою органу доходів і зборів заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику. Один примірник зазначеної картки невідкладно вручається (надсилається) декларанту або уповноваженій ним особі. Інформація про відмову у прийнятті для оформлення електронної митної декларації надсилається декларанту електронним повідомленням, засвідченим електронним цифровим підписом посадової особи органу доходів і зборів.

У картці відмови зазначаються причини відмови, наводяться вичерпні роз`яснення вимог, виконання яких забезпечує можливість прийняття митної декларації, митного оформлення, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, а також вказується інформація про порядок оскарження рішення про відмову (п.7.2 Розділу VІІ Порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа ).

Картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA110230/2021/00247 від 29.04.2021 містить зазначені причини відмови, які аналогічні викладеним у Рішенні про коригування митної вартості товарів № UA110230/2021/000094/2 від 29.04.2021.

За вказаних обставин, відповідачем не доведено наявність обґрунтованого сумніву щодо правильності задекларованої позивачем митної вартості товару після отримання від позивача документів та необґрунтовано витребувано у позивача додаткові документи. При цьому, отримавши від декларанта документи, які, на думку суду, підтверджують правильність задекларованої митної вартості товару за основним методом, відповідач з порушенням норм права здійснив застосування другорядних методів.

Зауваження відповідача, що товар випущено за МД № UA110230/2021/008691 від 29.04.2021 без надання гарантій відповідно до розділу X Митного кодексу України, судом до уваги не приймається, оскільки до адміністративного суду вправі звернутися кожна особа, яка вважає, що її право чи охоронюваний законом інтерес порушено чи оспорюється. При цьому, неодмінною ознакою порушення права особи є зміна стану її суб`єктивних прав та обов`язків, тобто припинення чи неможливість реалізації її права та/або виникнення додаткового обов`язку. Реалізація права на судовий захист своїх прав та інтересів не може перебувати у залежності від використання особою своїх прав на їх позасудовий захист.

З урахуванням викладеного, позивачем доведено обґрунтованість визначення митної вартості товару за основним методом (за ціною договору (контракту) щодо товару, який імпортується (вартість операції)) та безпідставність застосування відповідачем другорядного методу.

З урахуванням викладеного, проаналізувавши встановлені обставини справи у сукупності, суд апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції щодо безпідставності прийняття відповідачем рішення про коригування митної вартості товарів № UА 110230/2021/000094/2 від 29.04.2021 та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UА 110230/2021/00247 від 29.04.2021 та необхідності їх скасування.

Відтак, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги не спростовують правильності висновків суду першої інстанції і не дають підстав для висновку про помилкове застосування судом першої інстанції норм матеріального або процесуального права, яке призвело б до неправильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 241-245, 250, 315, 316, 321, 322, 328, 329 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Дніпровської митниці Держмитслужби залишити без задоволення.

Рішення Кіровоградського Запорізького окружного адміністративного суду від 28 жовтня 2021 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий - суддя Т.І. Ясенова

суддя А.В. Суховаров

суддя О.В. Головко