Справа № 280/4922/21
Суддя: Чепурнов Д.В.
Дата ухвалення: 2022-05-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

24 травня 2022 року м. Дніпросправа № 280/4922/21
Суддя І інстанції Сіпака А.В.

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Чепурнова Д.В. (доповідач),

суддів: Сафронової С.В., Ясенової Т.І.,

за участю секретаря судового засідання Замкової А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпрі апеляційну скаргу Запорізької митниці

на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 14 грудня 2021 року у справі за адміністративним позовом Підприємства з іноземними інвестиціями у формі приватного акціонерного товариства «Запорізький залізорудний комбінат» до Запорізької митниці про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови в прийнятті митної декларації, -

ВСТАНОВИВ:

Підприємство з іноземними інвестиціями у формі приватного акціонерного товариства «Запорізький залізорудний комбінат» звернулось з вищевказаним позовом до суду в якому просило: визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 28.05.2021 № , згідно якого позивачу збільшено суму грошових зобов`язань за платежем мито на товар у сумі 164404,62 грн. та штрафних санкцій 82 202,31 грн.; визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 28.05.2021 № , згідно якого позивачу збільшено суму грошових зобов`язань за платежем податок на додану вартість у сумі 32 880,93 грн. та штрафних санкцій 6 576,19 грн.

В обґрунтування своїх вимог посилається на те, що висновки контролюючого органу щодо зменшення позивачем бази оподаткування є безпідставними та недоведеними, а тому прийняті податкові повідомлення-рішення є протиправними та підлягають скасуванню.

Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 14 грудня 2021 року позов задоволено частково. Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення Дніпровської митниці Держмитслужби від 28.05.2021 № 3 в частині визначення податкового зобов`язання за платежем мито на товари, що ввозяться на територію України у розмірі 164 255,01 грн.. та суми штрафної (фінансової) санкції у розмірі 82 202,31 грн. Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення Дніпровської митниці Держмитслужби від 28.05.2021 № 3 в частині визначення податкового зобов`язання за платежем податок на додану вартість з товарів, ввезених на територію України суб`єктами господарювання у розмірі 32 851,01 грн.. та суми штрафної (фінансової) санкції у розмірі 6 576,19 грн. У задоволенні решти позовних вимог було відмовлено.

В апеляційній скарзі Запорізька митниця посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права просить скасувати вказане рішення та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі. Вказує, що грошові зобов`язання та висновки викладені в акті перевірки від 06.05.2021 № 0011/21/7.5-19/ відповідають нормам чинного законодавства та є обґрунтованими, в зв`язку з чим відсутні підстави для скасування оскаржених податкових повідомлень-рішень, крім того вказує на невірний розрахунок судом першої інстанції суми судового збору, яка підлягає стягненню з відповідача.

Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування судом норм матеріального і процесуального права та правової оцінки обставин у справі, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає виходячи з наступного.

Судом першої інстанції встановлено та з матеріалів справи вбачається, що в період з 10.03.2021 по 20.04.2021 на підприємстві з іноземними інвестиціями у формі приватного акціонерного товариства «Запорізький залізорудний комбінат» (далі - ПрАТ «ЗЗРК») проводилась документальна планова виїзна перевірка дотримання вимог законодавства України з питань митної справи за період з 11.03.2018 по 09.03.2021.

Перевіркою встановлено, що за період з 11.03.2018 по 09.03.2021, під час митного оформлення ПрАТ «ЗЗРК» були надані (отримані) пільги за кодом 410 «Товари, що ввозяться в Україну та походять з країн ЄС [Абзац перший частини першої статті 29 додатка 1-А «Тарифний графік України» до глави 1 розділу IV «Торгівля та питання, пов`язані з торгівлею» (скасування мит) Угоди про асоціацію між Україною, з однієї сторони, та Європейським Союзом, Європейським Співтовариством з атомної енергії і їхніми державами-членами, з іншої сторони]» та згідно з доповнення від 13.05.08 № 14/640-ЕП до листа Управління митно-тарифного регулювання від 12.05.08 № 14/625-ЕП «Перелік країн, яким Україною надається режим найбільшого сприяння (застосовуються пільгові ставки Митного тарифу України)» за 123 митними деклараціями.

Перевіркою митних декларацій типу ІМ 40 ДЕ, від 29.10.2018 № UA112100/2018/000957, від 03.12.2018 № UA112100/2018/001042, від 22.12.2018 №UA112100/2018/001143, від 18.01.2019 № UA112100/2019/000083 встановлено, що митне оформлення товарів здійснювалось із застосуванням пільги з мита на товари, що ввозяться на територію України суб`єктами господарювання згідно з наданими до митного оформлення документами для підтвердження заявленого преференційного режиму: сертифікати з перевезення товару EUR.1 від 20.08.2018 № А 2220635, від 15.11.2018 № А 2220639, декларація про походження від 18.12.2018 № 428232.

Встановлено, що ввізне мито визначено за МД: від 29.10.2018 № UA112100/2018/000957 - 44 841,22 грн. товари:

№ 1 «Ведучий міст шахтної машини, спеціально розроблений для роботи в підземних виробках, має комерційну назву Axle modification kit on DD310-40 L09D4647A Модифікаційний комплект осі на DD310-40 L09D4647A LI7 (78080229) - 1шт. Використовується для власних виробничих потреб, невійськового призначення», країна походження Європейський союз, код товару згідно з УКТ ЗЕД , дозвільний документ - сертифікат з перевезення товару EUR.1 від 20.08.2018 № А 2220635 (сума податку (мита), що нарахована умовно) товари складає 24 493,92 грн.;

№ 22 «Рама упору ) 00775820 - 2шт. Виточена зі сталі до механізмів дробарки залізної руди. Використовується для власних виробничих потреб, невійськового призначення», країна походження Європейський союз, код товару згідно з УКТ ЗЕД , дозвільний документ - сертифікат з перевезення товару EUR.1 від 20.08.2018 №А 2220635 (сума податку (мита), що нарахована умовно) товари складає 1 412,59 грн.;

№ 23 «Муфта 00723600 - 1шт. Сталевий, для з`єднання валів на шахтному обладнанні. Використовується для власних виробничих потреб, невійськового призначення», країна походження Європейський союз, код товару згідно з УКТ ЗЕД , дозвільний документ - сертифікат з перевезення товару EUR.1 від 20.08.2018 № А 2220635 (сума податку (мита), що нарахована умовно) товари складає 0,00 грн.;

№ 31 «Ремкомплект 951078 - 1шт. ремкомплект 952761 - 2шт. Складаються з гумових, пластикових, гумометалевих та паранітових кільц та ущільнень, фасованих разом у поліетиленових пакетах. Для ущільнення з`єднань на шахтній буровій машині. Використовується для власних виробничих потреб, невійськового призначення» країна походження Європейський союз, код товару згідно з УКТ ЗЕД , дозвільний документ - сертифікат з перевезення товару EUR.1 від 20.08.2018 № А 2220635 (сума податку (мита), що нарахована умовно) товари складає 0,00 грн.;

№ 32 «Гідроциліндр (повороту) 56035380 - 1шт.. гідроциліндр (підйому куліси) 56035377 - 1шт. Гідравлічні двигуни лінійної дії до шахтного обладнання. Використовується для власних виробничих потреб, невійськового призначення», країна походження Європейський союз, код товару згідно з УКТ ЗЕД , дозвільний документ - сертифікат з перевезення товару EUR.1 від 20.08.2018 № А 2220635 (сума податку (мита), що нарахована умовно) товари складає 13 807,69 грн.;

№ 33 «Тяга 02694090 - 1шт. Виточена зі сталі, для передачі тягового зусилля від коромисла до ковша шахтної навантажувально-доставочної машини. Використовується для власних виробничих потреб, невійськового призначення», країна походження Європейський союз, код товару згідно з УКТ ЗЕД , дозвільний документ - сертифікат з перевезення товару EUR.1 від 20.08.2018 № А 2220635 (сума податку (мита), що нарахована умовно) товари складає 2422,25 грн.;

№ 34 «Вимикач автоматичний 56025694 - 1шт. Надійшов в частково розібраному стані, розрахований, для напруги до 1000В та сили струму понад 63А. До електричного ланцюга шахтної машини. Використовується для власних виробничих потреб, невійськового призначення», країна походження Європейський союз, код товару згідно з УКТ ЗЕД , дозвільний документ - сертифікат з перевезення товару EUR.1 від 20.08.2018 №А 2220635 (сума податку (мита), що нарахована умовно) товари складає 2 704,77 грн..

Ввізне мито визначено за МД від 03.12.2018 № UА112100/2018/001042 - 2 107,24 грн. (сума податку (мита), що нарахована умовно), товари:

№ 4 «Подушка амортизатор TORO-400E 04000044 - 8шт. Виріб гумометалевий для гасіння ударів ковшової стріли по корпусу шахтної навантажувально-доставочної машини Використовується для власних виробничих потреб, невійськового призначення., країна походження Великобританія, код товару згідно з УКТ ЗЕД , дозвільний документ - сертифікат з перевезення товару EUR.I від 20.08.2018 №А 2220635 (сума податку (мита), що нарахована умовно) товари складає 1 753,93 грн.;

№ 37 «Болт 29601328 - 4шт. З не корозійностійкої сталі, має шестигранну головку та межу міцності на розтягування до 800МПа, до шахтного обладнання. Використовується для власних виробничих потреб, невійськового призначення», країна походження Фінляндія, код товару згідно з УКТ ЗЕД , дозвільний документ - сертифікат з перевезення товару EUR.1 від 20.08.2018 № А 2220635 (сума податку (мита), що нарахована умовно) товари складає 348,15 грн.;

№ 47 «Насос шестерний 25.5 СС 77017178 - 1шт. Ротаційний, шестеренчастий, не силовий, до шахтного обладнання. Використовується для власних виробничих потреб, невійськового призначення», країна походження Італія, код товару згідно з УКТ ЗЕД , дозвільний документ - сертифікат з перевезення товару EUR.1 від 20.08.2018 №А 2220635 (сума податку (мита), що нарахована умовно) товари складає 0,00 грн.;

№ 55 «Кільце ущільнювача (гумове О-образне) (09370084 заміна на 800119 З шт. Виготовлені з м`якої, вулканізованої, непористої гуми для ущільнення з`єднань у механізмах шахтного обладнання. Використовується для власних виробничих потреб, невійськового призначення», країна походження Італія, код товару згідно з УКТ ЗЕД , дозвільний документ - сертифікат з перевезення товару EUR.I від 20.08.2018 №А 2220635 (сума податку (мита), що нарахована умовно) товари складає 5,16 грн..

Ввізне мито визначено за МД від 22.12.2018 № UA112100/2018/001143 - 110 384,30 грн. (сума податку (мита), що нарахована умовно), товари:

№ 6 «Футеровка рухомого конуса EF М2 452.0845-002 З шт., футеровка нерухомого конуса F М2 452.0841-002 З шт. Складові частини зі сталі до дробарки, яка використовується для власних виробничих потреб невійськового призначення, а саме для подрібнення залізної руди», країна походження Швеція, код товару згідно з УКТ ЗЕД , дозвільний документ - сертифікат з перевезення товару EUR.1 від 15.11.2018 № А 2220639 (сума податку (мита), що нарахована умовно) товари складає 92 901,81 грн.;

№ 7 «Гідроциліндр 29613866 - 2 шг. Гідравлічний двигун лінійної дії до гірничошахтних машин. Буде використовується для власних виробничих потреб невійськового призначення», країна походження Фінляндія, код товару згідно з УКТ ЗЕД , дозвільний документ - сертифікат з перевезення товару EUR.1 від 15.11.2018 №А 2220639 (сума податку (мита), що нарахована умовно) товари складає 17 482,49 грн.

Ввізне мито визначено за МД від 18.01.2019 № UA112100/2019/000083 - 6 927,41 грн. (сума податку (мита), що нарахована умовно) товар № 1 «Пружина d=30, Da=230, Lo=415 25661 - 15шт. Сталева, спіральна пружина стискання до горизонтального грохота HG 30/70/1 KR, який використовується для власних виробничих потреб невійськового призначення, а саме для просіювання залізної руди», країна походження Європейський союз, код товару згідно з УКТ ЗЕД , дозвільний документ - сертифікат з перевезення товару EUR.1 від 15.11.2018 № А 2220639 (сума податку (мита), що нарахована умовно) товари складає 6927,41 грн.

ПрАТ «ЗЗРК» для підтвердження заявленого преференційного режиму для товарів № 1, №22, № 23, № 31, № 32, № 33, № 34 за МД типу ІМ 40 ДЕ від 29.10.2018 № UA112100/2018/000957, товарів: № 4, № 37, № 47, № 55 за МД типу ІМ 40 ДЕ від 03.12.2018 № UА112100/2018/001042, товарів № 6, № 7 за МД типу ІМ 40 ДЕ від 22.12.2018 № UA112100/2018/001143 та товару за МД типу ІМ 40 ДЕ від 18.01.2019 № UA112100/2019/000083, надано сертифікати з перевезення товару EUR.1 від 20.08.2018 № А 2220635, від 15.11.2018 № А 2220639 та декларацію про походження від 18.12.2018 № 428232.

За результатом перевірки встановлено, що митне оформлення товарів було здійснено із застосуванням режиму вільної торгівлі в рамках Угоди про асоціацію між Україною, з однієї сторони, та Європейським Союзом, Європейським співтовариством з атомної енергії і їхніми державами - членами, з іншої сторони, ратифікованої Законом України від 16.09.2014 № 1678-VII.

Відповідно до ст. 16 Протоколу 1 «Щодо визначення концепції «Походження товару» і методів адміністративного співробітництва» до Угоди про асоціацію між Україною, з однієї сторони, та Європейським Союзом, Європейським співтовариством з атомної енергії і їхніми державами - членами, з іншої сторони» від 27 червня 2014 року ПрАТ ЗЗРК для підтвердження заявленого преференційного режиму для товарів товарів № 1, №22, № 23, № 31, № 32, № 33, № 34 за МД типу ІМ 40 ДЕ від 29.10.2018 № UA112100/2018/000957, товарів: № 4, № 37, № 47, № 55 за МД типу ІМ 40 ДЕ від 03.12.2018 № UА112100/2018/001042, товарів № 6, № 7 за МД типу ІМ 40 ДЕ від 22.12.2018 № UA112100/2018/001143, надано сертифікати з перевезення товару EUR.1 від 20.08.2018 № А 2220635, від 15.11.2018 № А 2220639.

Запорізькою митницею ДФС відповідно до ст.ст. 32, 33 Протоколу 1 до Угоди та у порядку, визначеному наказом Державної митної служби України від 13.09.2010 №1050 «Про затвердження Порядку направлення до Держмитслужби звернень митних органів щодо проведення перевірки сертифікатів про походження товару», з метою перевірки автентичності вищезазначених сертифікатів з перевезення товару EUR.1 та набуття статусу преференційного походження товарів в рамках Угоди, було направлено запит до Державної фіскальної служби України для подальшого направлення митним органам Королівства Швеція (лист від 04.03.2019 № 420/8/08-70-19-02).

Державною митною службою України листом від 07.05.2020 № 16-3/16-01/7.5/1189 надіслано до Дніпровської митниці Держмитслужби відповідь уповноваженого органу Королівства Швеція від 12.03.2020 № TV-2019-11631 з результатами перевірки сертифікатів EUR.1.

У відповіді Уповноваженого органу Королівства Швеція від 12.03.2020 № TV-2019-11631 було зазначено, що статус походження товарів, зазначених в доказах, що досліджуються та оцінюються, неможливо визначити, і він не відповідає вимогам щодо походження товарів, наведених в Протоколі 1 до Договору про співпрацю між ЄС, з одного боку, та Україною, з іншого боку, таким чином, до них не може застосовуватись преференційний режим.

Також відповідно до ст. 15 Доповнення І до Регіональної Конвенції «Про пан-євро- середземноморські преференційні правила походження (далі - Доповнення І Конвенції») ПрАТ «ЗЗРК» для підтвердження заявленого преференційного режиму для товару № 1 за МД типу ІМ 40 ДЕ від 18.01.2019 № UA112100/2019/000083, надано декларацію про походження від 18.12.2018 № 428232, видану уповноваженим митним органом Словацької Республіки, відповідно до вимог ст. 21 Доповнення І Конвенції.

Запорізькою митницею ДФС відповідно до .ст. 32, 33 Протоколу 1 до Угоди про асоціацію між Україною та країнами ЄС та у порядку, встановленому наказом ДМСУ № 1050, було направлено запит до Державної фіскальної служби України для подальшого направлення митним органам Словаччини (лист від 23.01.2019 № 144/8/08-70-19-02) щодо перевірки автентичності декларації про походження (декларації інвойс), складеної експортером «MINERFIN a.s.» на інвойсі від 18.12.2018 №428232 на товар «пружина d=30, Da=230, Lo=415, номер деталі 25661» та встановлення статусу походження товару, вказаного в ньому, в рамках Угоди.

Державною митною службою України листом від 16.10.2020 № 15/15-03-01/7.5/161 надіслано до Дніпровської митниці Держмитслужби відповідь уповноваженого органу Словаччини від 09.09.2020 № 415628/2020-2000102/289Не з результатами перевірки зазначеної декларації інвойс.

Уповноважений орган Словаччини у своєму листі від 09.09.2020 № 415628/2020-2000102/289Не повідомив, що декларація за комерційним рахунком була видана компанією MINERFIN a.s., Братислава, Словацька Республіка. Оскільки експортер товару, вказаний у зазначеному вище комерційному рахунку, був не в змозі надати відповідні документи, що підтверджують статус походження товарів, товари не можуть вважатись товарами із походженням в державах-учасницях відповідно до Протоколу І до Договору про співпрацю між ЄС, Євпропейською спілкою з атомної енергії і державами-учасницями, з одного боку, та Україною, з іншого боку, таким чином, товари, про які йдеться, не мають походження з держав-учасників ЄС. Перевірений комерційний рахунок не відповідає вимогам щодо точності.

За результатами документальної невиїзної перевірки складено акт від 06.05.2021 № 0011/21/7.5-19/, яким встановлено наступні порушення:

основних правил інтерпретації класифікації товарів, зокрема № № 1 та 6, Приміток та Загальних положень до групи 85, затвердженої Законом України «Про митний тариф України», Пояснень до товарної позиції 8536 УКТ ЗЕД, затверджених наказом Державної фіскальної служби України від 09 червня 2015 року №401 «Про затвердження Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності» (у редакції, що діяла на час митного оформлення), статті 16 Протоколу І «Щодо визначення концепції «Походження товару» і методів адміністративного співробітництва» до Угоди про асоціацію між Україною, з однієї сторони, та Європейським Союзом, Європейським співтовариством з атомної енергії і їхніми державами - членами, з іншої сторони» від 27 червня 2014 року, статті 15 Доповнення І до Регіональної конвенції про пан-євро- середземноморські преференційні правила походження ратифікованої Законом України від 08 листопада 2017 року № 2187-УІІІ, вимог частини 1 статті 69, пунктів 1, 4 частини 1 статті 266, частини 1 статті 281, пункту 1 частини І статті 289 Митного кодексу України, в результаті чого занижено податкове зобовязання по сплаті ввізного мита за період з 11.03.2018 по 09.03.2021 на загальну суму 164 409,78 грн.;

основних правил інтерпретації класифікації товарів, зокрема № № 1 та 6, Приміток та Загальних положень до групи 85, затвердженої Законом України «Про митний тариф України», Пояснень до товарної позиції 8536 УКТ ЗЕД, затверджених наказом Державної фіскальної служби України від 09 червня 2015 року №401 «Про затвердження Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності» (у редакції, що діяла на час митного оформлення), статті 16 Протоколу І «Щодо визначення концепції «Походження товару» і методів адміністративного співробітництва» до Угоди про асоціацію між Україною, з однієї сторони, та Європейським Союзом, Європейським співтовариством з атомної енергії і їхніми державами - членами, з іншої сторони» від 27 червня 2014 року, статті 15 Доповнення І до Регіональної конвенції про пан-євро- середземноморські преференційні правила походження ратифікованої Законом України від 08 листопада 2017 року № 2187-УІІІ, вимог частини 1 статті 69, пунктів 1, 4 частини 1 статті 266, частини 1 статті 281, пункту 1 частини І статті 289 Митного кодексу України, пункту 190.1 статті 190 Податкового кодексу України, в результаті чого занижено податкове зобов`язання по сплаті податку на додану вартість за період з 11.03.2018 по 09.03.2021 на загальну суму 32 881,95 грн.

На підставі акту документальної невиїзної перевірки митницею винесені податкові повідомлення-рішення:

- № 3 від 28.05.2021 за платежем мито на товари, що ввозяться на територію України суб`єктами господарювання (вид 020) на суму 246606,93 грн.: 164 404,62 грн. - за податковим зобов`язанням, 82 202,31 грн. - за штрафними санкціями;

-№ 3 від 28.05.2021 за платежем податок на додану вартість з товарів, ввезених на територію України суб`єктами господарювання (крім ставки 7 %) (вид 028) на суму 39 457,12 грн.: 32 880,93 грн. - за податковим зобов`язанням, 6 576,19 грн. - за штрафними санкціями.

З матеріалів справи вбачається, що за МД: від 29.10.2018 № UA112100/2018/000957 позивачем задекларовано в режим імпорту товар:

№ 1 «Ведучий міст шахтної машини, спеціально розроблений для роботи в підземних виробках, має комерційну назву Axle modification kit on DD310-40 L09D4647A Модифікаційний комплект осі на DD310-40 L09D4647A LI7 (78080229) - 1шт. Використовується для власних виробничих потреб, невійськового призначення», країна походження Європейський союз;

№ 22 «Рама упору ) 00775820 - 2шт. Виточена зі сталі до механізмів дробарки залізної руди. Використовується для власних виробничих потреб, невійськового призначення», країна походження Європейський союз;

№ 23 «Муфта 00723600 - 1шт. Сталевий, для з`єднання валів на шахтному обладнанні. Використовується для власних виробничих потреб, невійськового призначення», країна походження Європейський союз;

№ 31 «Ремкомплект 951078 - 1шт. ремкомплект 952761 - 2шт. Складаються з гумових, пластикових, гумометалевих та паранітових кільц та ущільнень, фасованих разом у поліетиленових пакетах. Для ущільнення з`єднань на шахтній буровій машині. Використовується для власних виробничих потреб, невійськового призначення», країна походження Європейський союз;

№ 32 «Гідроциліндр (повороту) 56035380 - 1шт.. гідроциліндр (підйому куліси) 56035377 - 1шт. Гідравлічні двигуни лінійної дії до шахтного обладнання. Використовується для власних виробничих потреб, невійськового призначення», країна походження Європейський союз;

№ 33 «Тяга 02694090 - 1шт. Виточена зі сталі, для передачі тягового зусилля від коромисла до ковша шахтної навантажувально-доставочної машини. Використовується для власних виробничих потреб, невійськового призначення», країна походження Європейський союз;

№ 34 «Вимикач автоматичний 56025694 - 1шт. Надійшов в частково розібраному стані, розрахований, для напруги до 1000В та сили струму понад 63А. До електричного ланцюга шахтної машини. Використовується для власних виробничих потреб, невійськового призначення», країна походження Європейський союз.

За МД від 03.12.2018 № UА112100/2018/001042 задекларовано в режим імпорту товар:

№ 4 «Подушка амортизатор TORO-400E 04000044 - 8шт. Виріб гумометалевий для гасіння ударів ковшової стріли по корпусу шахтної навантажувально-доставочної машини Використовується для власних виробничих потреб, невійськового призначення», країна походження Великобританія;

№ 37 «Болт 29601328 - 4шт. З не корозійностійкої сталі, має шестигранну головку та межу міцності на розтягування до 800МПа, до шахтного обладнання. Використовується для власних виробничих потреб, невійськового призначення», країна походження Фінляндія;

№ 47 «Насос шестерний 25.5 СС 77017178 - 1шт. Ротаційний, шестеренчастий, не силовий, до шахтного обладнання. Використовується для власних виробничих потреб, невійськового призначення», країна походження Італія;

№ 55 «Кільце ущільнювача (гумове О-образне) (09370084 заміна на 800119 З шт. Виготовлені з м`якої, вулканізованої, непористої гуми для ущільнення з`єднань у механізмах шахтного обладнання. Використовується для власних виробничих потреб, невійськового призначення», країна походження Італія.

За МД від 22.12.2018 № UA112100/2018/001143 задекларовано в режим імпорту товар:

№ 6 « 1.Футеровка рухомого конуса EF М2 452.0845-002 З шт., футеровка нерухомого конуса F М2 452.0841-002 З шт. Складові частини зі сталі до дробарки, яка використовується для власних виробничих потреб невійськового призначення, а саме для подрібнення залізної руди», країна походження Швеція;

№ 7 «Гідроциліндр 29613866 - 2 шг. Гідравлічний двигун лінійної дії до гірничошахтних машин. Буде використовується для власних виробничих потреб невійськового призначення», країна походження Фінляндія.

За МД від 18.01.2019 № UA112100/2019/000083 задекларовано в режим імпорту товар № 1 «Пружина d=30, Da=230, Lo=415 25661 - 15шт. Сталева, спіральна пружина стискання до горизонтального грохота HG 30/70/1 KR, який використовується для власних виробничих потреб невійськового призначення, а саме для просіювання залізної руди», країна походження Європейський союз

В той же час на думку контролюючого органу ввезений позивачем товар не може бути визнаний таким, що має преференційне походження з Європейського Союзу, та відповідно не має права на преференцію. Такі висновки контролюючого органу базуються на листах уповноваженого органу Королівства Швеція від 12.03.2020 № TV-2019-11631 та уповноваженого органу Словаччини від 09.09.2020 № 415628/2020-2000102/289Не, в яких зазначено, що преференційне походження товарів відповідно до Протоколу 1 Угоди не підтверджено.

Задовольняючи частково позовні вимоги суд першої інстанції виходив з того, що товар, митне оформлення якого здійснено за митними деклараціями від 29.10.2018 № UA112100/2018/000957, від 03.12.2018 № UА112100/2018/001042, від 22.12.2018 № UA112100/2018/001143, від 18.01.2019 № UA112100/2019/000083, на підставі сертифікатів EUR.l від 20.08.2018 року № А 2220635, від 15.11.2018 № А 2220639 та декларації про походження від 18.12.2018 № 428232 є таким, що походить з ЄС та має преференційне походження ЄС для надання режиму вільної торгівлі в рамках Угоди, а тому пільги надані (отримані) позивачем правомірно, з дотриманням вимог Протоколу 1 Угоди, а надані позивачем сертифікати про походження товарів та декларація про походження, містить повну та достовірну інформацію щодо задекларованих товарів, будь-які розбіжності у документах про країни походження товарів відсутні, тобто позивачем підтверджено країни походження задекларованого за оскаржуваними митними деклараціями товару у відповідності до вимог статей 43, 44, 335 МК України, а тому контролюючий орган, не мав правових підстав самостійно визначити базу оподаткування та податкові зобов`язання платника податків шляхом проведення дій, визначених пунктом 54.3.6 статті 54 ПК України. Крім того застосовуючи до позивача штрафні (фінансові) санкції (штрафи) діяв не у спосіб, що визначених Конституцією та законами України, необґрунтовано, упереджено, недобросовісно, не розсудливо, без дотримання принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції виходячи з наступного

Згідно зі ст.19 Конституції України органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з положеннями частини 1 статті 271 Митного кодексу України (далі - МК України) мито - це загальнодержавний податок, встановлений Податковим кодексом України та цим Кодексом, який нараховується та сплачується відповідно до цього Кодексу, законів України та міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Одним із видів мита є ввізне мито, яке встановлюється на товари, що ввозяться на митну територію України, платником якого є особа, яка ввозить товари на митну територію України чи вивозить товари з митної території України у порядку та на умовах, встановлених цим Кодексом.

Пунктом 1 частини 1 статті 276 МК України визначено, що платниками мита є особа, яка ввозить товари на митну територію України чи вивозить товари з митної території України у порядку та на умовах, встановлених цим Кодексом.

Згідно зі ст. 278 МК України датою виникнення податкових зобов`язань із сплати мита у разі ввезення товарів на митну територію України чи вивезення товарів з митної території України є дата подання органу доходів і зборів митної декларації для митного оформлення або дата нарахування такого податкового зобов`язання органом доходів і зборів у випадках, визначених цим Кодексом та законами України.

Обов`язок із сплати митних платежів виникає у разі ввезення товарів на митну територію України - з моменту фактичного ввезення цих товарів на митну територію України (п. 1 ч.1 ст.289 МК України) .

Згідно з положеннями частин 4, 5 статті 280 МК України ввізне мито на товари, митне оформлення яких здійснюється в порядку, встановленому для підприємств, нараховується за ставками, встановленими Митним тарифом України. Ввізне мито є диференційованим щодо товарів, що походять з держав, які спільно з Україною входять до митних союзів або утворюють з нею зони вільної торгівлі. У разі встановлення будь-якого спеціального преференційного митного режиму згідно з міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, застосовуються преференційні ставки ввізного мита, встановлені Митним тарифом України. До товарів, що походять з України або з держав - членів Світової організації торгівлі, або з держав, з якими Україна уклала двосторонні або регіональні угоди щодо режиму найбільшого сприяння, застосовуються пільгові ставки ввізного мита, встановлені Митним тарифом України, якщо інше не встановлено законом. До решти товарів застосовуються повні ставки ввізного мита, встановлені Митним тарифом України.

Статтею 300 МК України визначено, що умови надання звільнення (умовного звільнення) від оподаткування митними платежами визначаються цим Кодексом, Податковим кодексом України, іншими законами України та міжнародними договорами, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України.

Відповідно до підпункту «в» пункту 185.1 статті 185 Податкового кодексу України (далі - ПК України) об`єктом оподаткування податком на додану вартість є ввезення товарів на митну територію України.

Згідно з положеннями пункт 187.8 статті 187 ПК України датою виникнення податкових зобов`язань у разі ввезення товарів на митну територію України є дата подання митної декларації для митного оформлення.

Відповідно до підпункту 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 ПК України контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, якщо результати митного контролю, отримані після закінчення процедури митного оформлення та випуску товарів, свідчать про заниження або завищення податкових зобов`язань, визначених платником податків у митних деклараціях.

Положеннями пункту 54.4 статті 54 ПК України визначено, що у разі надходження від уповноважених органів іноземних держав документально підтверджених відомостей щодо країни походження, вартісних, кількісних або якісних характеристик, які мають значення для оподаткування товарів і предметів при ввезенні (пересиланні) на митну територію України або територію вільної митної зони або вивезенні (пересиланні) товарів і предметів з митної території України або території вільної митної зони, які відрізняються від задекларованих під час митного оформлення, контролюючий орган має право самостійно визначити базу оподаткування та податкові зобов`язання платника податків шляхом проведення дій, визначених пунктом 54.3 цієї статті, на підставі відомостей, зазначених у таких документах.

Суд зауважує, що у даній адміністративній справі суть спору між сторонами стосується виключно встановлення країни походження (виробника) товару, який ввозився позивачем на митну територію України, та як наслідок наявності чи відсутності права на застосування преференційного режиму вільної торгівлі до ввезеного товару.

Відповідно до частин 1-3 статті 36 МК України країна походження товару визначається з метою оподаткування товарів, що переміщуються через митний кордон України, застосування до них заходів нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, заборон та/або обмежень щодо переміщення через митний кордон України, а також забезпечення обліку цих товарів у статистиці зовнішньої торгівлі. Країною походження товару вважається країна, в якій товар був повністю вироблений або підданий достатній переробці відповідно до критеріїв, встановлених цим Кодексом. Під країною походження товару можуть розумітися група країн, митні союзи країн, регіон чи частина країни, якщо є необхідність їх виділення з метою визначення походження товару.

Згідно з нормами частини 6 статті 36 МК України) положення МК України застосовуються для визначення походження товарів, на які при ввезенні їх на митну територію України поширюється режим найбільшого сприяння (непреференційне походження), з метою застосування до таких товарів передбачених законом заходів тарифного та нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності.

Відповідно до частини 7 статті 36 МК України повністю вироблені або піддані достатній переробці товари преференційного походження визначаються на основі законів України, а також міжнародних договорів України, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України.

З 1 січня 2016 року набула чинності Угода, розділ IV якої «Торгівля і питання, пов`язані з торгівлею» встановлює порядок здійснення торгівлі товарами, що походять з територій Сторін.

Виходячи із положень частини першої статті 29 розділу IV Угоди, кожна Сторона, зменшує або скасовує ввізне мито на товари, що походять з іншої Сторони, відповідно до Графіків, встановлених у Додатку I-A до цієї Угоди.

Відповідно до статті 2 розділу II «Визначення концепції «походження товарів» Протоколу 1 до Угоди з метою впровадження цієї Угоди такі товари мають вважатися як такі, що походять з Європейського Союзу: (a) товари, цілком вироблені в Європейському Союзі, як це визначається у статті 5 цього Протоколу; (b) товари, отримані в Європейському Союзі з матеріалів, які не були вироблені цілком у Європейському Союзі, за умови, що такі матеріали пройшли достатню обробку в Європейському Союзі відповідно до статті 6 цього Протоколу.

Частиною 1 статті 16 розділу V «Підтвердження походження» Протоколу 1 до Угоди про асоціацію встановлено, що товари, що походять з Європейського Союзу, і товари, що походять з України, після ввезення до України чи Європейського Союзу відповідно підпадають під дію цієї Угоди за умови подання одного з таких документів: (a) сертифікат з перевезення товару EUR.1, зразок якого наведений у Додатку III до цього Протоколу; або у випадках, вказаних у статті 22(1) цього Протоколу, декларація, що надалі іменуватиметься «декларацією інвойс», надана експортером до інвойсу, повідомлення про доставку чи будь-якого іншого комерційного документа, який описує розглядувані товари достатньо детально для того, щоб їх можна було ідентифікувати; текст декларації інвойс наведений у Додатку IV до цього Протоколу.

Процедура видачі сертифіката з перевезення товару EUR.1 встановлена статтею 17 розділу V «Підтвердження походження» Протоколу 1 до Угоди про асоціацію згідно з положеннями якої сертифікат з перевезення товару EUR.1 має бути виданий митними органами країни експорту на письмову заяву експортера або, під відповідальність експортера, його уповноваженим представником. Для цього експортер або його уповноважений представник має заповнити сертифікат з перевезення товару EUR.1, а також бланк заяви, зразок якої наведений у Додатку III. Ці бланки мають бути заповнені однією з мов, якими складено цю Угоду, і згідно з нормами законодавства країни експорту.

Сертифікат з перевезення товару EUR.1 має бути виданий митними органами країни-члена Європейського Союзу або України, якщо розглядувані товари можуть бути визнаними такими, що походять з Європейського Союзу або України, і задовольняють іншим умовам цього Протоколу.

Митні органи, які видають сертифікати з перевезення товару EUR.1, повинні вжити всіх необхідних заходів для перевірки статусу походження товарів, а також виконання інших умов цього Протоколу. Для виконання цього завдання вони мають право вимагати будь-яких доказів і здійснювати будь-яку перевірку рахунків експортера та інші перевірки, які вважатимуть належними. Ці органи також мають забезпечити правильне заповнення бланків, зазначених у пункті 2 цієї статті. Вони зокрема повинні перевірити, чи заповнена комірка, призначена для опису товарів, таким чином, щоб запобігти зловмисному дописуванню.

Сертифікат з перевезення товару EUR.1 має бути виданий митними органами й переданий експортерові одразу ж після здійснення чи забезпечення фактичного експортування товару.

Згідно з положеннями частин 1-3 статті 43 МК України встановлено, що документами, що підтверджують країну походження товару, є сертифікат про походження товару, засвідчена декларація про походження товару, декларація про походження товару, сертифікат про регіональне найменування товару.

Країна походження товару заявляється (декларується) органу доходів і зборів шляхом подання оригіналів документів про походження товару.

Сертифікат про походження товару - це документ, який однозначно свідчить про країну походження товару і виданий компетентним органом даної країни або країни вивезення, якщо у країні вивезення сертифікат видається на підставі сертифіката, виданого компетентним органом у країні походження товару.

У разі ввезення на митну територію України товарів до яких застосовуються преференційні ставки ввізного мита, встановлені Митним тарифом України, сертифікат про походження товару подається обов`язково (пункт 1 частини 3 статті 44 МК України).

За таких обсавин з посиланням на правову позицію висловлену у постанові Верховного Суду у постанові №813/5141/13-а від 11 червня 2019 року, суд першої інстанції вірно зазначив, що серед переліку документів, які можуть підтвердити країну походження товару, сертифікат є документом, на підставі якого митний орган визначає країну походження товару, що у свою чергу впливає на нарахування відповідних митних платежів митницею під час митного оформлення товарів і після випуску таких відповідно до заявленого митного режиму.

Сертифікат з перевезення товару EUR.1 - це документ, що видається митними органами країни експорту для підтвердження відповідності товару вимогам правил визначення преференційного походження, встановлених в Угоді про асоціацію, при застосуванні преференційних ставок ввізного мита.

При цьому, обов`язок вжити всі належні заходи для перевірки статусу походження товарів, забезпечити правильне заповнення бланків сертифікату з перевезення товару EUR.1 покладено на митні органи, які видають сертифікати з перевезення товару EUR.1.

Так до митного оформлення ПрАТ «ЗЗРК» було надано сертифікат з перевезення (походження) товару форми EUR.1 від 20.08.2018 року № А 2220635, від 15.11.2018 № А 2220639, виданий митними органами країни експорту, на підставі якого підтверджено преференційне походження товару з Європейського Союзу, та декларація про походження від 18.12.2018 № 428232, у зв`язку із чим застосовано тарифну пільгу (тарифну преференцію) щодо ставок митного тарифу на підставі Угоди про асоціацію між Україною та Європейським Союзом, Європейським співтовариством з атомної енергії і їхніми державами членами, ратифікованої Законом України від 16.09.2014 pоку №1678-VII.

У вказаному сертифікаті зазначено, що країною походження товарів, які були ввезені позивачем за поданими митними деклараціями, є Європейський Союз.

Відповідно до частини 1 статті 44 МК України для підтвердження країни походження товару орган доходів і зборів у передбачених законом випадках має право вимагати та отримувати документи про походження такого товару.

Статтею 25 розділу V «Підтвердження походження» Протоколу 1 до Угоди про асоціацію встановлено, що підтвердження походження повинні подаватися до митних органів країни імпорту згідно з чинним порядком цієї країни. Ці органи можуть вимагати перекладу підтвердження походження, а також подання разом із митною декларацією на ввезення заяви імпортера про те, що ввезені товари відповідають умовам, необхідним для застосування цієї Угоди.

Відповідно до частини 1 статті 45 МК України у разі виникнення сумнівів з приводу дійсності документів про походження товару чи достовірності відомостей, що в них містяться, включаючи відомості про країну походження товару, орган доходів і зборів може звернутися до компетентного органу, що видав документ, або до компетентних організацій країни, зазначеної як країна походження товару, із запитом про проведення перевірки цих документів про походження товару чи надання додаткових відомостей.

Частиною 1 та 2 статті 37 розділу ІV Угоди про асоціацію встановлено, що Сторони домовились, що адміністративне співробітництво є важливим для реалізації та контролю преференційного режиму, наданого відповідно до цієї Глави, та підкреслюють свої зобов`язання боротися з незаконними діями та шахрайством в митних питаннях, пов`язаних з імпортом, експортом, транзитом товарів та їх розміщенням під будь-яким іншим митним режимом або процедурою, зокрема заходи заборони, обмеження або контролю. Якщо Сторона на основі об`єктивно задокументованої інформації відчуває неспроможність забезпечити адміністративне співробітництво та/або відчуває існування незаконних дій або шахрайства іншої Сторони відповідно до цієї Глави, заінтересована Сторона може тимчасово призупинити дію відповідного преференційного режиму для відповідного товару (товарів) згідно із цією статтею.

Відповідно до статті 32 розділу VI «Домовленості про адміністративне співробітництво» Протоколу І до Угоди про асоціацію Митні органи держав-членів Європейського Союзу і України повинні надавати один одному через Європейську комісію зразки відбитків штампів, використовуваних у їхніх митних службах для видачі сертифікатів з перевезення товару EUR.1 і адреси митних органів, які відповідають за перевірку цих сертифікатів і декларацій інвойс. З метою забезпечення правильного застосування цього Протоколу Європейський Союз і Україна повинні допомагати один одному через компетентні митні адміністрації у перевірці достовірності сертифікатів з перевезення товару EUR.1 або декларацій інвойс та правильності інформації, що міститься в цих документів.

Згідно з положеннями статті 33 розділу VI «Домовленості про адміністративне співробітництво» Протоколу І до Угоди про асоціацію подальші перевірки підтверджень походження мають здійснюватись у довільному порядку або тоді, коли митні органи країни імпорту мають обґрунтовані сумніви в достовірності таких документів, статусі походження відповідних товарів або виконанні інших вимог цього Протоколу.

З метою реалізації положень пункту 1 цієї статті митні органи країни імпорту повинні повернути сертифікат з перевезення товару EUR.1 та інвойс, якщо він був поданий, декларацію інвойс або копії цих документів митним органам країни експорту, вказавши, якщо це доречно, причини запиту. Будь-які отримані документи й інформація, що вказують на недостовірність інформації, наведеної в підтвердженні походження, повинні бути передані на підтримку запита про перевірку.

Якщо у випадку обґрунтованих сумнівів відповідь на запит про перевірку не надійшла протягом десяти місяців з дати подання цього запита, або якщо відповідь не містить достатньої інформації для визначення достовірності розглядуваного документа або справжнього походження товарів, митні органи, що подали запит, повинні за відсутності виняткових обставин відмовити у наданні права на преференції.

Відповідно до частини 5 статті 45 МК України у випадках, визначених цією статтею, товар вважається таким, що походить з відповідної країни, з моменту отримання органами доходів і зборів належним чином оформлених документів про походження товару або затребуваних ними додаткових відомостей.

Виходячи з аналізу зачинених правових норм суд першої інстанції вірно зазначив, про можливість митного контролю після завершення митного оформлення за умови обґрунтованої підозри, якщо під час пропуску товарів і транспортних засобів через митний кордон України було допущено порушення законодавства України.

В той же час ані у суді першої інстанції ані під час апеляційного перегляду справи контролюючим органом не наведено обставин за яких після завершення митного оформлення виникла обґрунтована підозра, що під час пропуску товарів і транспортних засобів через митний кордон України було допущено порушення законодавства України. При цьому висновки контролюючого органу щодо відсутності у позивача права на преференцію базуються виключно на листах уповноваженого органу Королівства Швеція від 12.03.2020 № TV-2019-11631 та уповноваженого органу Словаччини від 09.09.2020 № 415628/2020-2000102/289Не, в яких зазначено, що експортером не надано доказів преференційного походження товару.

За таких обставин, з урахуванням того позивачем до митного оформлення надані всі документи, визначені чинним законодавством, що надані експортером та підтверджують право позивача на преференцію, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку що вказані листи не можна вважати єдиним та беззаперечним доказом порушення саме позивачем митних правил. При цьому суд вірно звернув увагу на той факт, що матреіали справи на містять доказів звернення уповноваженого органу Королівства Швеція та уповноваженого органу Словаччини до експортерів за наданням належних документів на підтвердження статусу походження товару, чи відповіді експортера.

При цьому сертифікати з перевезення товару та декларація походження є офіційними документами у відповідності до якого настають чітко визначені законом юридичні наслідки.

Щодо висновку, до якого дійшов відповідач, що лише в разі надання декларантом сертифіката походження товару та/або декларації про походження, зі змісту яких неможливо встановити країну походження товару, митний орган має право звертатися із відповідним запитом до компетентних організацій країни, зазначеної як країна походження товару, не узгоджується з нормами МК України. При цьому, враховуючи приписи частини другої статті 53 МК України щодо переліку документів, необхідних для підтвердження митної вартості товарів, вимога відповідача щодо надання позивачем сертифіката походження товару є порушенням встановленої частиною п`ятою цієї статті заборони вимагати у декларанта будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Таких висновків дійшла Колегія суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду в постанові від 27.01.2021 року по справі № 813/2594/18 за аналогічних правовідносин.

Верховний Суд у постанові №240/7093/19 від 01 березня 2021 року, зазначив, що міжнародним договором передбачено чіткий алгоритм дій митного органу у випадку отримання відповіді компетентного органу за результатами перевірки документів про походження товару, яка, зокрема, не містить достатньої інформації для визначення достовірності розглядуваного документа або справжнього походження товарів.

Беручи до уваги, що вказаний алгоритм дій контролюючого органу, на запити якого проводилася перевірка документів про походження товарів, не передбачає аналізу ним додаткових доказів (документів), наданих декларантом для підтвердження відомостей про заявлену країну походження товару згідно із частинами восьмою, дев`ятою статті 43 МК України, суд зазначає, що митний орган не наділений повноваженнями діяти на власний розсуд за вказаних обставин та проводити додаткову перевірку документів про походження товару після отримання результатів такої перевірки компетентним органом заявленої декларантом країни походження товару.

Відповідно до пункту 2 частини 2 статті 351 МК України визначено, що документальна невиїзна перевірка проводиться у разі надходження від уповноважених органів іноземних держав документально підтвердженої інформації про не підтвердження автентичності поданих митному органу документів щодо товарів, митне оформлення яких завершено, недостовірність відомостей, що в них містяться, а також запитів стосовно надання інформації про зовнішньоекономічні операції, які здійснювалися за участю суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності - резидентів України.

Тобто, проведення документальної невиїзної перевірки з підстави, наведеної у пункті 2 частини 2 статті 351 МК України, можливе лише за умови, якщо інформація, що надійшла від уповноважених органів іноземних держав, свідчить про непідтвердження автентичності поданих контролюючому органу документів або про недостовірність відомостей, що в них містяться, а також запитів стосовно надання інформації про зовнішньоекономічні операції, які здійснювалися за участю суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності - резидентів України.

Основні вимоги до оформлення документальних перевірок, закріплені у Порядку оформлення результатів документальних перевірок дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи, податкового, валютного та іншого законодавства платниками податків - юридичними особами та їх відокремленими підрозділами, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 20.08.2015 № 727, (далі - Порядок).

Відповідно до пункту 5 розділу 2 названого Порядку, факти виявлених порушень законодавства з питань державної митної справи, податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, викладаються в акті документальної перевірки чітко, об`єктивно та повною мірою з посиланням на первинні документи, регістри податкового та бухгалтерського обліку, фінансової та іншої звітності, інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків, зборів, платежів, ведення/складання яких передбачено законодавством, або отримані від інших суб`єктів господарювання, органів державної влади, у тому числі іноземних держав, правоохоронних органів, а також податкову інформацію, що підтверджують наявність зазначених фактів.

Згідно з підпунктом 7 пункту 4 розділу 3 Порядку результати документальної перевірки щодо дотримання вимог законодавства з питань державної митної справи оформляються аналогічно результатам перевірки дотримання вимог податкового та валютного законодавства. У разі встановлення перевіркою порушень законодавства з питань державної митної справи необхідно: чітко викласти зміст порушення з посиланням на конкретні пункти і статті законодавчих актів, що порушені платником податків; зазначити невідповідність даних, які містяться в документах, поданих платником податків для здійснення митного оформлення, фактичним даним, виявленим під час перевірки, на підставі первинних документів платника податків; вказати первинні документи та інші матеріали, що свідчать про наявність порушень. Рішення щодо правильності визначення заявлених у митних деклараціях кодів товарів згідно з УКТ ЗЕД, митної вартості та країни походження товарів, підстави для звільнення від оподаткування митними платежами окремими документами не оформляються, а зазначаються в акті (довідці) документальної перевірки.

За таких обставин суд першої інстанції вірно звернув увагу на той факт, що в акті перевірки відсутні обставини які б свідчили про надання ПрАТ «ЗЗРК» недостовірних документів чи недостовірної інформації, або інших протиправних дій декларанта, які спричинили заниження обов`язкових платежів під час митного оформлення; невідповідності даних, які містяться в документах, поданих платником податків для здійснення митного оформлення, фактичним даним, виявленим під час перевірки; не вказано на наявність первинних документів та інших матеріалів, що свідчать про наявність порушень.

Акт перевірки не містить обґрунтувань необхідності проведення перевірки достовірності сертифікату з перевезення товару EUR.1 та правильності інформації, що міститься в цьому документі, які обґрунтовані сумніви в достовірності такого документу, статусі походження відповідних товарів мали митні органи країни імпорту.

Сертифікат є офіційним документом у відповідності до якого настають чітко визначені законом юридичні наслідки, а тому такий документ потребує встановлення його у відповідності до закону не чинним, підробленим, недійсним чи ін. і таких доказів контролюючим органом не надано.

Встановлені обставини справи свідчать про дотримання позивачем умов режиму вільної торгівлі між Україною та Європейським Союзом та правомірно застосовано тарифну преференцію за імпортованим товаром з країни Європейського Союзу, що підтверджується сертифікатом про походження EUR.1 та декларацією походження, на підставі якого митний орган України здійснив митне оформлення товару. Під час митного оформлення імпортованого товару позивач надав національному митному органу всі необхідні документи для завершення митних процедур та щодо достовірності, достатності, повноти або належності яких з боку митного органу не було жодних зауважень та ним не відмовлено у застосуванні преференцій з ввізного мита на товари, що возяться на територію України і доводам апеляційної скарги зазначені обставини не спростовані.

За таких обставин колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що товар є таким, що походить з ЄС та має преференційне походження ЄС для надання режиму вільної торгівлі в рамках Угоди, а тому пільги надані (отримані) позивачем правомірно, з дотриманням вимог Протоколу 1 Угоди, а надані позивачем сертифікати про походження товарів та декларація про походження, містить повну та достовірну інформацію щодо задекларованих товарів, будь-які розбіжності у документах про країни походження товарів відсутні, тобто позивачем підтверджено країни походження задекларованого за оскаржуваними митними деклараціями товару у відповідності до вимог статей 43, 44, 335 МК України.

Зазначені обставини виключають можливіть контролюючого органу, у відповідності до пункту 54.4 статті 54 ПК України самостійно визначатии базу оподаткування та податкові зобов`язання платника податків шляхом проведення дій, визначених пунктом 54.3.6 статті 54 ПК України.

З приводу правомірності застосування штрафних санкцій суд першої інстанції вірно виходив з наступного.

В якості підстав для застосування штрафних санкцій у податкових повідомленнях-рішеннях вказано норми п. 123.2 ст. 123 ПК України, яка передбачає накладення штрафу в розмірі 25 відсотків від суми визначеного податкового зобов`язання та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи.

Відповідно до п.123.1 ст.123 ПК України вчинення платником податків діянь, що зумовили визначення контролюючим органом суми податкового зобов`язання та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, зменшення суми бюджетного відшкодування та/або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків на підставах, визначених підпунктами 54.3.1, 54.3.2 (крім випадків зменшення суми податку на доходи фізичних осіб, задекларованої до повернення з бюджету у зв`язку із використанням права на податкову знижку), 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу, -

тягне за собою накладення на платника податків штрафу в розмірі 10 відсотків суми визначеного податкового зобов`язання та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, завищеної суми бюджетного відшкодування.

Пунктом 123.2. ПК України передбачено, що діяння, передбачені пунктом 123.1 цієї статті, вчинені умисно, -

тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 25 відсотків від суми визначеного податкового зобов`язання та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, завищеної суми бюджетного відшкодування.

Діяння, передбачені пунктом 123.2 цієї статті, вчинені повторно протягом 1095 календарних днів, -

тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 50 відсотків суми визначеного податкового зобов`язання та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, завищеної суми бюджетного відшкодування (п. 123.3 ПК України).

В той же час до позивача було застосовано штрафні санкції у розмірі 50 відсотків, що передбачає наявність діянь, передбачених пунктом 123.3 ст.123 ПК України, вчинені повторно протягом 1095 календарних днів.

Обґрунтовуючи підстави застосування 50 % штрафних санкцій відповідач зазначає про те, що аналогічні випадки непідтвердження преференційного режиму були встановлені під час проведення інших перевірок, за результатами яких складено акти від 06.05.2019 № 253/08-01-14-12/00191218 та від 24.09.2020 № 0027/20/7.5-19/00191218.

Викладені обставини свідчать про необґрунтованість застосування до позивача штрафних санкцій в розмірі 50 відсотків суми визначеного податкового зобов`язання, завищеної суми бюджетного відшкодування , про що вірно зазначив суд першої інстанції, і доводи апеляційної скарги з приводу технічних помилок в якості підстав застосування штрафних санкцій не можуть братися до уваги, оскільки саме п. 123.2 ст. 123 ПК України був визначений для розрахунку і застосування штрафних санкцій.

Що стосується обґрунтованості стягнення з відповідача сплаченого позивачем судового збору за подання адміністративного позову у розмірі 5969,10 грн., колегія суддів апеляційного суду зазначає наступне.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір» від 8 липня 2011 року № 3674-VI.

Згідно з приписами ч. 1 ст. 9 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Згідно ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01 січня 2021 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, визначений Законом України «Про Державний бюджет України на 2021 рік», становить 2270 грн.

У відповідності до підпункту 2 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання апеляційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами - 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою, судовий збір встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою підприємцем, судовий збір встановлюється у розмірі 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

У справі подано позовну заяву, в якій заявлено вимоги майнового характеру, а саме: визнати протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень на загальну суму (164404,62+82202,31+32880,93+6576,19) = 286064,05 грн., що і складає ціну позову, а тому відповідно сума судового збору за подання адміністративного позову в частині вимог майнового характеру становить 4290,96 грн. (286064,05 *1,5%).

В той же час позовні вимоги задовдовлено частково та скасовано подактові повдіомлення рішення на загальну суму (164255,01+82 202,31+32851,01+6576,19) = 285884,52 грн.

Відповідно до ч.3 ст. 139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Отже, загальна сума судового збору, як підлягала стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача, з урахуванням приписів ч.3 ст. 139 КАС України, з урахуванням пропорційності становить 4288,26 грн. (285884,52*1,5%).

З матеріалів справи вбачається, що при поданні адміністративного позову, позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 5969,10 грн.

Таким чином, проаналізувавши встановлені обставини справи у сукупності, колегія суддів апеляційного суду дійшла висновку щодо необхідності зміни рішення суду першої інстанції в частині стягнення з відповідача сплаченого позивачем судового збору за подання адміністративного позову. В іншій частині рішення суду першої інстанції підлягає залишенню без змін.

Відповідно до п. 4 ч. 1, ч. 4 ст. 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частини.

Керуючись п. 2 ч. 1 ст. 315, ст.ст. 317, 321, 322 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Запорізької митниці задовольнити частково.

Рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 14 грудня 2021 змінити, виклавши абзац п`ятий резолютивної частини в наступній редакції:

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Запорізької митниці (вул. Сергія Синенка, 12, м. Запоріжжя, 69041, ) на користь Підприємства з іноземними інвестиціями у формі приватного акціонерного товариства «Запорізький залізорудний комбінат» судовий збір в розмірі 4288,26 грн. (чотири тисячі двісті вісімдесят вісім грн. 26 коп.)

В решті рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 14 грудня 2021 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня набрання законної сили.

Головуючий - суддя Д.В. Чепурнов

суддя С.В. Сафронова

суддя Т.І. Ясенова