Справа № 420/13208/20
Суддя: Стас Л.В.
Дата ухвалення: 2022-06-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 червня 2022 р.м.ОдесаСправа № 420/13208/20
Головуючий в 1 інстанції: Харченко Ю.В.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Стас Л.В..

суддів: Турецької І.О., Шевчук О.А.,

розглянувши у письмовому провадженні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 12 листопада 2021 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку,-

В С Т А Н О В И В:

27 листопада 2020 року ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі - відповідач, ДАБІ України), в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати Наказ Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 30.10.2020 року № 539 "ОС" "Про звільнення ОСОБА_1 ";

- поновити на роботі у Державній архітектурно-будівельній інспекції України з дати звільнення на посаді заступника директора Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області;

- стягнути з Державної архітектурно-будівельної інспекції України на користь ОСОБА_1 середній заробіток (грошове забезпечення) за час вимушеного прогулу за період з 20 січня 2020 року по день ухвалення судового рішення.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 11 грудня 2020 року відкрито спрощене позовне провадження у справі №420/13208/20 за позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 09 лютого 2021 року розгляд справи №420/13208/20 вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження. Витребувано від Державної архітектурно-будівельної інспекції України належним чином засвідчені копії документів: - матеріали дисциплінарного провадження щодо ОСОБА_1 , а також матеріали, які слугували підставою для винесення оскаржуваного наказу та довідку про середній заробіток позивача. Відповідно до ч.6 ст.260 КАС України розгляд справи розпочато зі стадії відкриття провадження.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 08 квітня 2021 року зупинено провадження по справі №420/13208/20 до завершення обмежувальних протиепідемічних заходів.

Ухвалою суду від 12 листопада 2021 року провадження у справі №420/13208/20 - поновлено.

10 листопада 2021 року на адресу Одеського окружного адміністративного суду від представника позивача - ОСОБА_1 надійшла заява про уточнення позовних вимог, з урахуванням якої позивач просив суд:

- визнати протиправним та скасувати Наказ Державної архітектурно будівельної інспекції України від 23.07.2020 р. № 35 «ДС» «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 »;

- визнати протиправним та скасувати Наказ Державної архітектурно будівельної інспекції України від 30.10.2020 р. № 539 «ОС» «Про звільнення ОСОБА_1 »;

- поновити ОСОБА_1 на роботі Державної архітектурно-будівельної інспекції України з дати звільнення на посаді заступника директора Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області;

- стягнути з Державної архітектурно-будівельної інспекції України на користь ОСОБА_1 середній заробіток (грошове забезпечення) за час вимушеного прогулу за період з 20 січня 2020 року по день ухвалення рішення суду.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 12 листопада 2021 року заяву представника позивача - ОСОБА_1 про уточнення позовних вимог у справі №420/13208/20 та додані до неї матеріали, - повернуто позивачеві без розгляду.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою, ОСОБА_1 , подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просить скасувати ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 12 листопада 2021 року, та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт зазначав про помилковість висновків суду першої інстанції, що заява про збільшення позовних вимог містить зміну предмету та підстав позову. У вказаній заяві, на думку апелянта, додатково заявлені позовні вимоги про скасування Наказу Державної архітектурно будівельної інспекції України від 23.07.2020 р. № 35 «ДС» «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 », які нерозривно пов`язані із первісно заявленими та були передумовою прийняття наказу про звільнення. Також, апелянт наголошував на тому, що про існування Наказу Державної архітектурно- будівельної інспекції України від 23.07.2020 р. № 35 «ДС» «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 » позивачеві стало відомо під час розгляду даної справи.

Від Державної інспекції архітектури та містобудування України надійшли пояснення, в яких заявник просив під час ухвалення рішення врахувати, що постановою КМУ № 218 від 13.03.2020 року ліквідовано ДАБІ України та про утворення Державної сервісної служби містобудування (ДССМ), як центрального органу виконавчої влади. Заявник наголошував, що у вказаній постанові відсутні положення про те, що повноваження та функції ДАБІ передаються ДССМ, тобто про відсутність правонаступництва між ДАБІ та ДІАМ.

Колегія суддів, заслухавши доповідача, вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з таких підстав.

Повертаючи без розгляду заяву про збільшення позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що збільшення або зменшення позовних вимог відбувається шляхом зміни кількісних характеристик позовних вимог, в межах спірних правовідносин, одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається. На думку суду, позивач збільшив не лише предмет позову, але й підстави для звернення до суду, що унеможливлює прийняття такої заяви про збільшення позовних вимог. В даному випадку, на думку суду, позивач вправі звернутися з новим позовом у загальному порядку.

Перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування норм процесуального права, колегія суддів виходить із такого.

Частинами першою - третьою статті 44 КАС України обумовлено, що учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки. Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Учасники справи мають право: 1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; 2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; 3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; 4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; 5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; 6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Згідно з частиною першою статті 47 КАС України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

За правилами статті 166 КАС України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування тощо щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі. Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Аналіз наведених процесуальних норм дає підстави для висновку, що після відкриття провадження у справі за предметом позову, визначеним прохальною частиною позовної заяви, позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог, подавши відповідну заяву. При цьому, норми КАС України дозволяють позивачу скористатись таким правом до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Як вбачається з матеріалів справи, у первісному позові поданому 27 листопада 2020 року, позивач просив:

- визнати протиправним та скасувати Наказ Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 30.10.2020 року № 539 "ОС" "Про звільнення ОСОБА_1 ";

- поновити на роботі у Державній архітектурно-будівельній інспекції України з дати звільнення на посаді заступника директора Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області;

- стягнути з Державної архітектурно-будівельної інспекції України на користь ОСОБА_1 середній заробіток (грошове забезпечення) за час вимушеного прогулу за період з 20 січня 2020 року по день ухвалення судового рішення.

В той же час, у заяві про збільшення позовних вимог, яка подана 10 листопада 2021 року ОСОБА_1 просив:

- визнати протиправним та скасувати Наказ Державної архітектурно будівельної інспекції України від 23.07.2020 р. № 35 «ДС» «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 »;

- визнати протиправним та скасувати Наказ Державної архітектурно будівельної інспекції України від 30.10.2020 р. № 539 «ОС» «Про звільнення ОСОБА_1 »;

- поновити ОСОБА_1 на роботі Державної архітектурно-будівельної інспекції України з дати звільнення на посаді заступника директора Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області;

- стягнути з Державної архітектурно-будівельної інспекції України на користь ОСОБА_1 середній заробіток (грошове забезпечення) за час вимушеного прогулу за період з 20 січня 2020 року по день ухвалення рішення суду.

За загальним правилом, предметом позову є матеріально-правові вимоги позивача до відповідача, відповідно до яких суд має ухвалити рішення, а підставою позову - обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, які складаються із фактів, що тягнуть за собою певні правові наслідки: зміну чи припинення правовідносин.

Розміром позову є кількісна характеристика позовних вимог. Отже, збільшення або зменшення розміру позовних вимог може відбутися шляхом зміни кількісних характеристик позовних вимог, але в межах спірних правовідносин.

Водночас предмет позову кореспондує із способами судового захисту права (змістом позову), які визначені статтею 5 КАС України, а тому зміна предмета позову означає зміну вимоги, що свідчить про обрання позивачем іншого, на відміну від первісно обраного, способу захисту порушеного права або його доповнення, у межах спірних правовідносин.

Отже, зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - зміну обставин, на яких ґрунтуються вимоги особи, яка звернулася з позовом. Зміна предмету або підстав позову може відбуватися лише у межах спірних правовідносин. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається. Наслідком розгляду заяви, зміст якої свідчить про одночасну зміну предмета і підстав позову є повернення такої заяви та розгляд раніше заявлених позовних вимог, якщо позивач не відмовляється від позову.

Аналогічна правова позиція щодо застосування норми процесуального права - статті 47 КАС України викладена Верховним Судом у постанові від 22 січня 2020 року у справі № 826/19197/16, від 08 лютого 2021 року у справі № 460/3525/20, від 30 серпня 2021 року у справі № 520/11672/19, від 17 лютого 2022 року у справі № 360/746/19.

Втім, з аналізу підстав заявленого позову та їх матеріально-правових вимог та заяви про збільшення позовних вимог, колегія суддів приходить до висновку, що у заяві про збільшення позовних вимог від 10.11.2021 року позивачем було змінено як предмет, так і підстави адміністративного позову, оскільки первісні позовні вимоги доповнено вимогою про визнання протиправним та скасування Наказу Державної архітектурно будівельної інспекції України від 23.07.2020 р. № 35 «ДС» «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 ». Тобто, позивачем було заявлено новий позов, який має бути поданий до суду на загальних підставах, та розглядатися в окремому судовому провадженні.

Вказані висновки суду не спростовуються доводами апеляційної скарги, в якій апелянт посилається на те, що заявлені додатково вимоги про скасування наказу від 23.07.2020 р. № 35 «ДС» «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 ». є пов`язаними з первісними вимогами про оскарження наказу про звільнення оскільки мають наслідком звільнення позивача. Разом з цим, такі доводи є помилковими, оскільки вимоги про скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності мають інші підстави ніж ті що заявлені в первісному позові.

При цьому, слід зазначити, що відповідно до ч. 8 ст. 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

За таких обставин, на думку колегії суддів, судом першої інстанції було обґрунтовано повернуто без розгляду заяву ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог.

Доводи ж апеляційної скарги, належного обґрунтування щодо помилковості та незаконності судового рішення, зокрема оскаржуваної ухвали, не містять.

Колегія суддів також враховує, що відповідно до п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя. Однак, згідно із п. 29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Ruiz Torija v. Spain" від 9 грудня 1994 р., статтю 6 п. 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

З урахуванням викладеного, колегія суддів приходить до висновку, що наведені в апеляційній скарзі доводи висновків суду першої інстанції не спростовують і не дають підстав вважати, що судом допущено порушення норм процесуального права при постановленні оскаржуваної ухвали.

Відповідно до ст. 242 КАС України судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених такими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки суд першої інстанції не допустив порушення норм процесуального права при вирішенні питання про повернення заяви без розгляду, апеляційна скарга залишається без задоволення, а ухвала суду - без змін.

Керуючись ст. ст. 308, 311, 312, 316, 322, 325, 327-329 КАС України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 12 листопада 2021 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 02.06.2022 року.

Головуючий суддя Стас Л.В.
Судді Шевчук О.А. Турецька І.О.