Справа № 640/15935/20
Суддя: Аліменко Володимир Олександрович
Дата ухвалення: 2022-05-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 травня 2022 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача Аліменка В.О.,

суддів Кучми А.Ю., Лічевецького І.О.

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 серпня 2021 р. у справі за адміністративним позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Київської митниці Держмитної служби про скасування рішення

В С Т А Н О В И Л А:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Київської митниці Держмитної службив якому просив:

- скасувати рішення Київської митниці Держмитслужби (Відділ кодування та класифікації товарів у м. Києві та м. Бориспіль) про визначення коду товару № КТ-UА-2020 від 27.04.2020;

- зобов`язати Київську митницю Держмитслужби здійснити митне оформлення товарів з описом: «Відходи та брухт на основі міді (у вигляді подрібнених частин відпрацьованої комп`ютерної та побутової техніки Вміст міді: 19,85%». Вага нето 21,58 тн за кодом УКТ ЗЕД 7404 00 99 00;

- стягнути з відповідача - Київської митниці Держмитслужби кошти на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправним рішенням про визначення коду товару № КТ-UА-2020 від 27.04.2020 в сумі 20 146,75 грн.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що 20.12.2019 між позивачем та компанією GG TRADING LLC., Грузія, було укладено зовнішньоекономічний договір № 02/19, відповідно до якого було погоджено поставку товару - «відходи та брухт на основі міді (у вигляді подрібнених частин відпрацьованої комп`ютерної та побутової техніки)»; 27.03.2020 було підписано Специфікацію, в якій окремо погоджено умови поставки товару із відповідним описом та позивачем видано інвойс № 1, де був вказаний товар із зазначеним вмістом міді в масовій частці товару 19,85%; 30.03.2020 до Київської митниці Держмитслужби було подано електронну декларацію ЕК10АА № UA100020/2020/001419, за якою заявлено до митного оформлення товар декларанта в митному режимі експорту за кодом УКТ ЗЕД 74040099; 27.04.2020 відповідачем прийнято рішення № КТ-UА-2020, за яким код товару, заявлений декларантом, змінено на ; позивач також стверджує про те, що відповідачем завдано шкоду у розмірі 20 146,75 грн, яка була сплачена позивачем за змушене зберігання товару на складі тимчасового зберігання.

Крім того, мотивуючи протиправність рішення відповідача № КТ-UА-2020 від 27.04.2020, зазначив, що відповідно до ст. 69 Митного кодексу України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД; позивач при класифікації товарів виходив із Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, затверджених Законом України «Про митний тариф України»; відповідно до Правила 1 для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого; за правилом 2 (b) класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3; товар класифікований за кодом (відходи і брухт мідні, - з мідних сплавів, - інші) виходячи з того, що загальна масова частка інших елементів становить понад 2,5% (примітка до групи 74 1b умова 2); проте, як вбачається із рішення відповідача, митний орган, визначаючи код товару декларанта, виходив із Пояснень до УКТ ЗЕД, затверджених наказом ДФС № 401 від 09.06.2015; в поясненнях до товарної позиції 7112, зокрема, зазначено, що до неї включаються брухт і відходи в металевій формі, придатні лише для добування дорогоцінних металів; до цієї товарної позиції також включаються відходи і брухт різних матеріалів, що містять дорогоцінні метали або сполуки дорогоцінних металів, які використовуються переважно для витягу дорогоцінних металів; проте, митний орган не зазначив, що саме може вказувати на можливість використовувати цей товар переважно для витягу дорогоцінних металів.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 серпня 2021 року у задоволенні позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, позивач вернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції в частині задоволення позовних вимог та прийняти нове рішення, яким задовльнити позовні вимоги в повному обсязі.

Апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження, згідно з п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України, яким передбачено, що суд апеляційної інстанції може розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на основі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, 20.12.2019 між позивачем (Продавець) та компанією «GG TRADING LLC» (Покупець) укладено контракт № 02/19, предметом якого є купівля-продаж відходів та брухту на основі міді (у вигляді подрібнених частин відпрацьованої комп`ютерної та побутової техніки), згідно з додатками (специфікаціями) до контракту, які є невід`ємними частинами Контракту.

Відповідно до п. 1.1 контракту № 02/19 від 20.12.2019 детальні технічні дані, види, технічні параметри, кількість та вид товару будуть вказані у кожному окремому додатку. Брухт має українське походження та зібраний у промислових підприємств, організацій та фізичних осіб України з метою вилучення міді, екологічно обґрунтованим способом на підприємстві покупця. Одиниця виміру товару - метрична тонна.

27.03.2020 між сторонами контракту було підписано Специфікацію № 2, в якій окремо погоджено умови поставки товару із відповідним описом, де у графі «Найменування товару» зазначено «Відходи та брухт на основі міді у вигляді подрібнених частин відпрацьованої комп`ютерної та побутової техніки. Вміст міді: Cu - 19,85% (ДСТУ 3211:2009 / ГОСТ 1639:2009)», а у графі «вага, т» значиться « 21,588».

На виконання контракту № 02/19 від 20.12.2019, Продавцем 27.03.2020 видано інвойс, у якому зазначено товар, вміст міді в масовій частці товару та ціну поставки.

Для проходження процедури митного оформлення позивачем контролюючому органу було надано: митну декларацію № UA100020/2020/001419 від 30.03.2020; пакувальний лист № 1 від 20.03.2020; інвойс № 1 від 27.03.2020; міжнародну товарно-транспортну накладну № б/н від 30.03.2020; контракт № 02/19 від 20.12.2019; висновок № 202003-16 від 25.03.2020 про хімічний склад зразків брухту та відходів на основі міді (у вигляді подрібнених частин відпрацьованої комп`ютерної та побутової техніки); специфікацію № 2 від 27.03.2020; додаток № 1 від 20.01.2020 (специфікації) до контракту № 02/19 від 20.12.2019; лист Департаменту з питань управління відходами, екологічної безпеки та переходу до кругової економіки Міністерства енергетики та захисту довкілля України № 12.2.1-Вих/395-20 від 06.02.2020; копію паспорта громадянина України для виїзду за кордон ОСОБА_2 ; експертний висновок № 76 від 15.01.2020, виданий Торгово-промисловою палатою України; висновок про вміст токсичних компонентів у зразках відпрацьованої комп`ютерної та побутової техніки № 1931131 від 26.12.2019.

При декларуванні товару для проходження процедури митного оформлення позивачем визначено УКТ ЗЕД .

03.04.2020 Київською митницею Держмитслужби було проведено огляд товару з частковим розкриттям пакувальних місць і вибірковим обстеженням транспортного засобу для взяття проб та проведення його експертного дослідження, про що складено відповідний акт.

16.04.2020 листом за № 7.17-31-02/1-7.8/1355 Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень Держмитслужби на адресу Київської митниці Держмитслужби було направлено висновок № -0078 від 16.04.2020.

У зазначеному висновку встановлено, що: проба № 1 представляє собою фрагменти подрібнених текстолітових електронних друкованих плат, розміром за найбільшим лінійним виміром до 100±0,5 мм. Фрагменти містять пошкоджені електронні компоненти, такі як: резистори, конденсатори, транзистори, тощо та з`єднувальні доріжки з контактними групами; проба № 2 представляє собою дрібні фрагменти, імовірно текстолітових електронних друкованих плат та електронних компонентів таких плат, що подрібнені до розміру не більше 10-15±0,5 мм; за результатами дослідження рентгенофлуоресцентним методом аналізу у складі металевих частин/складових проб №№ 1, 2 виявлені кольорові метали (такі як мідь, алюміній, олово, свинець, нікель тощо), чорні метали (такі як залізо) та дорогоцінні метали (такі як золото, срібло); в наданому на дослідження стані вищезазначені фрагменти друкованих плат та електронних компонентів придатні лише для подальшої переробки, такої як добування металів; за результатами досліджень надані проби можуть бути віднесені до відходу і брухту електронних плат та аналогічних виробів, які містять дорогоцінний метал (наприклад, золото або срібло).

27.04.2020 відповідачем складено рішення № КТ-UA-2020 про визначення коду товару, яким змінено визначений позивачем УКТ ЗЕД товару на УКТ ЗЕД .

Вважаючи вищевказане рішення протиправним, прийнятим з порушенням норм чинного законодавства, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Суд першої інстанції відмовляючи у задоволенні позову виходив з того, що позовні вимоги є не обгрунтованими та не підлягають задоволенню.

Колегія суддів погоджується з рішенням суду першої інстанції та вважає доводи апелянта безпідставними, враховуючи наступне.

Відповідно до вимог ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні правовідносини з питань державної митної справи відповідно до статті 1 Митного кодексу України від 13.03.2012 року № 4495-VI регулюються Конституцією України, цим Кодексом, іншими законами України, що регулюють питання, зазначені у статті 7 цього Кодексу, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також з нормативно-правовими актами, виданих на основі та на виконання цього Кодексу та іншими законодавчими актами.

Статтею 69 Митного кодексу України передбачено, що товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД. Митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД. У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари.

Згідно статті 67 Митного кодексу України Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

Класифікація товарів для цілей митного оформлення здійснюється з урахуванням Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, які встановлені додатком до Закону України "Про митний тариф України".

Згідно з правилом 6 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Правилом 2 (b) Основних правил інтерпретації УКТЗЕД встановлено, що класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

Відповідно до правила 3 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД у разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином: (a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис.

Однак, в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару; (b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати; (c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

Таким чином, віднесення товару до тієї чи іншої товарної позиції здійснюється у результаті співставлення наведеного в УКТЗЕД опису товару та характеристик і опису товару, що декларується. При цьому, перевага надається тій товарній позиції, де характеристика товару розкривається найбільш повно і конкретно.

У випадках коли задекларований товар має декілька визначальних ознак, що дозволяють класифікувати товар за різними групами, вирішення питання щодо визначення коду товару повинно здійснюватись з урахуванням усіх істотних ознак у сукупності з урахуванням приміток. При визначенні коду товару також враховується склад та матеріали, з яких складається товар та які визначають основні властивості товару. При цьому, віднесення товару до тієї чи іншої групи виключно на підставі однієї з ряду ознак чи на основі одного із компонентів, що міститься у складі товару, не відповідає вимогам Основних правил інтерпретації УКТЗЕД.

Частинами 3-5 ст. 69 Митного кодексу України передбачено, що товари на вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Отже, у випадку виникнення у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару суперечностей щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, митний орган має право самостійно класифікувати такі товари.

Порядок роботи відділу митних платежів (далі - ВМП), підрозділу митного оформлення (далі - ПМО) та митного поста під час здійснення контролю правильності класифікації товарів, прийняття попередніх рішень про класифікацію товарів та рішень про визначення коду товару, здійснення митних процедур, пов`язаних з контролем правильності класифікації товарів при митному контролі та оформленні товарів, що переміщуються через митний кордон України (далі - товари), порядок взаємодії з іншими структурними підрозділами митного органу при вирішенні питань класифікації товарів, а також здійснення оформлення та реєстрації рішень, надання звітності та інші питання роботи ВМП, ПМО, митного поста у напрямі класифікації товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі - УКТ ЗЕД) регламентовано Порядком роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України 30.05.2012 року N 650 (надалі - Порядок № 650).

За визначенням п. 3 розділу І вказаного Порядку класифікація товару - визначення коду товару відповідно до вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, передбачених Законом України "Про Митний тариф України" (далі - Основні правила інтерпретації УКТ ЗЕД), з урахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рішень Комітету з Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації, методичних рекомендацій щодо класифікації окремих товарів згідно з вимогами УКТ ЗЕД, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи на виконання статті 68 Кодексу, до початку переміщення товару через митний кордон України, під час митного оформлення та після завершення митного оформлення.

Контроль правильності класифікації товарів - перевірка правильності опису товару та відповідного йому коду в митній декларації вимогам Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД під час проведення процедур його митного контролю та митного оформлення.

Відповідно до п. 2 Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 № 428, УКТЗЕД є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України «Про Митний тариф України», що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі та здійснення митного оформлення товарів.

Відповідно до п. 3 Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 № 428, УКТЗЕД складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації з урахуванням Комбінованої номенклатури Європейського Союзу.

Статтею 1 Закону України «Про Митний тариф України» від 19.09.2013 № 584-VII встановлено, що митний тариф України, який є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

Відповідно до примітки 8 групи 71 розділу XIV Закону України «Про Митний тариф України» від 19.09.2013 № 584-VII за умови дотримання положення примітки 1 (a) до розділу VI товари, що відповідають опису товарної позиції 7112, повинні включатися лише до цієї товарної позиції і ні до якої іншої товарної позиції УКТЗЕД.

Згідно пункту (е) примітки 1 розділу XV Закону України «Про Митний тариф України» від 19.09.2013 № 584-VII цей розділ не включає вироби групи 71 (наприклад, сплави дорогоцінних металів, недорогоцінні метали, плаковані дорогоцінними металами, біжутерія).

Відповідно до назви товарної позиції 7112 до неї включаються відходи або брухт дорогоцінних металів чи металів, плакованих дорогоцінними металами; інші відходи або брухт з вмістом дорогоцінних металів чи сполук дорогоцінних металів, використовуванi головним чином для добування дорогоцінних металів.

Наказом Державної фіскальної служби України від 09.06.2015 № 401 затверджено Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності.

Відповідно до пояснення до товарної позиції 7112 до цієї товарної позиції включаються брухт і відходи в металевій формі, придатні лише для добування дорогоцінних металів або для використання як основу для виробництва хімічних реактивів.

До цієї товарної позиції також включаються відходи і брухт різних матеріалів, що містять дорогоцінні метали або сполуки дорогоцінних металів, які використовуються переважно для витягу дорогоцінних металів.

До неї, зокрема, включаються: (А) Зола з вмістом дорогоцінних металів або сполук дорогоцінних металів, яка утворюється в результаті спалювання фотографічних плівок, друкувальних плат і т.п.; (В) Відходи і залишки від механічної обробки дорогоцінних металів або металів, плакованих дорогоцінним металом, які утворяться в монетних дворах, ювелірних майстерних золотих і срібних справ майстрів і т.д., наприклад, зіскріби, пил, стружка і т.д., що утворяться під час розкрою, свердління, оброблення і т.д. (С) Брухт у вигляді зношених чи пошкоджених виробів (столові прилади, вироби золотих і срібних справ майстрів, каталізатори у вигляді дротяної сітки і т.д.), непридатних більше для використання за призначенням. Це не стосується до тих виробів, які можуть бути знову використані за призначенням як після ремонту, так і без нього, а також до виробів, які можна переробити для використання в інших цілях, не здійснюючи процесів відновлення дорогоцінних металів; (D) Відходи і брухт фотографічних пластинок, плівок, паперу, картону або текстильних матеріалів, які містять дорогоцінний метал як у вигляді металу, так і у вигляді сполук (наприклад, галогеніди срібла); (E) Відходи і брухт електронних плат та аналогічних виробів, які містять дорогоцінний метал (наприклад, золото або срібло); (F) Залишки металургійних, електролітичних і хімічних процесів, які містять дорогоцінний метал (наприклад, шлаки і шлами, що утворюються під час електролітичного очищення і гальванізації, залишки срібла з фотографічних фіксажних ванн).

Щодо коду 7404, то відповідно до назви товарної позиції 7404 до неї включаються відходи і брухт мідні.

Відповідно до Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затверджених наказом Державної фіскальної служби України від 09.06.2015 № 401, до цієї групи включаються: (А) Штейни та інші проміжні продукти металургійного виробництва міді, а також необроблена мідь, мідні відходи і брухт (товарні позиції 7401 - 7405).

Положення Пояснень до товарної позиції 7204 стосовно відходів і брухту, поширюються з внесенням відповідних змін (mutatis mutandis) і на цю товарну позицію, крім мідної окалини і мідних залишків, які розглядаються в товарній позиції 2620. Мідні відходи цієї товарної позиції включають шлам, одержаний під час волочіння міді та який містить переважно мідний порошок, змішаний з мастилом, що використовується під час волочіння.

До цієї товарної позиції не включаються зливки або аналогічні необроблені форми з переплавлених мідних відходів і брухту (товарна позиція 7403).

Відповідно до Пояснення до товарної позиції 7204 «(А) Відходи та брухт» до цієї товарної позиції включаються відходи та брухт чорних металів, як визначено в Примітці 8 (а) до Розділу XV.

Відповідно до Примітки 8 (а) до розділу XV «відходи і брухт» - це металеві відходи і брухт, одержані у процесі виробництва або механічного оброблення металів, і металеві вироби, які остаточно не придатні для використання за призначенням внаслідок поломки, розрізів, зношення або інших причин.

Такі відходи і брухт чорних металів різноманітні за природою і, як правило, можуть бути таких видів: (1) Відходи та брухт у результаті виробництва або механічного оброблення чорних металів (наприклад, обрізки, ошурки та токарна стружка); (2) Вироби з чорних металів, певно непридатні для використання через поломку, надрізи, знос або з інших причин; з метою задоволення вимог користувачів до розмірів і якості відходи та брухт чорних металів зазвичай підготовляються за допомогою таких процесів: (а) різання ножицями або газовим різаком важких і довгих деталей; (b) пресування в пакети, особливо у разі легковагого брухту, використовуючи, наприклад, гідравлічний прес; (c) розбирання кузовів автомобілів та іншого легковагого брухту, після чого відбувається сортування (можливо, магнітне), щоб одержати досить чистий продукт високої щільності; (d) дроблення і пресування в брикети ошурок і стружки чорних металів; (e) дроблення старих виробів із заліза.

Відходи та брухт зазвичай використовуються для видобування металу шляхом їхнього переплавлення або для виробництва хімічних продуктів.

Проте, до цієї товарної позиції не включаються вироби, які після ремонту чи реконструкції або без них можуть бути використані для виконання ними колишніх функцій чи пристосовані для інших цілей; також не включаються вироби, що можуть бути перероблені в інші товари без того, щоб їх спочатку відновили як первинний метал. Отже, до цієї товарної позиції не включаються, наприклад, сталеві конструкції, придатні для використання після заміни зношених частин; зношені трамвайні рейки, які можна використовувати як копальні стійки або переробити в інші вироби шляхом вторинного прокатування; сталеві напилки, придатні для повторного використання після очищення і виправлення.

До цієї товарної позиції також не включаються: (а) шлак, дрос, окалина або інші відходи виробництва чорних металів, навіть якщо вони придатні для видобування металу (товарна позиція 2619); (b) відходи та брухт, непридатні для безпосереднього використання в чорній металургії, тому що вони є радіоактивними (товарна позиція 2844); (c) розламані куски переробного чи дзеркального чавуну (товарна позиція 7201); (B) Зливки чорних металів для переплавлення (шихтові зливки)

Отже, законодавством визначено чіткий порядок та критерії для класифікації товарів за УКТ ЗЕД та, відповідно, визначення ставок мита на товар.

Перевіряючи правомірність прийняття відповідачем оскаржуваного рішення від 27.04.2020 № КТ-UA-2020 про визначення коду товару, колегія суддів звертає увагу на те, що у товаросупровідних документах, які подавалися позивачем для митного оформлення задекларованого товару, позивачем товар визначається як відходи і брухт мідні, що відповідає групі 7404 товарів, закріпленій у розділі XV до Закону України «Про Митний тариф України», та додатковим кваліфікаційним ознакам за кодом .

Водночас, доводи позивача про те, що цей товар не може бути класифікований за вказаним УКТ ЗЕД , оскільки вміст дорогоцінних металів дуже мізерний і переробка даного товару з метою вилучення дорогоцінних металів є економічно недоцільною (нерентабельною), колегія суддів вважає необґрунтованими, оскільки відсотковий вміст у складі товару дорогоцінних металів не можливо встановити, оскільки в спеціалізованій лабораторії експертиз та досліджень не має методики та технічної можливості встановити кількісний хімічний склад.

У цьому випадку визначальною ознакою класифікації товару є відповідність опису товару товарній позиції 7112.

Згідно висновку про хімічний склад зразків брухту та відходів на основі міді (у вигляді подрібнених частин відпрацьованої комп`ютерної та побутової техніки) № 202003-16 від 25.03.2020, виданого аналітичною випробувальною групою лабораторії Інституту електрозварювання ім. Є.О. Патона НАН України, проведеного на замовлення позивача , результати визначеного хімічного складу зразків відпрацьованої комп`ютерної та побутової техніки в масових долях для дорогоцінних металів становлять: Au - 0,0015%; Ag - 0,198%; Pd - 0,0004%; Pt - <0,0001%.

Відповідно до висновку Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби (СЛЕД Держмитслужби) від 16.04.2020 № -0078 за результатами дослідження рентгенофлуоресцентним методом аналізу у складі металевих частин/складових проб № № 1, 2 виявлені кольорові метали (такі як мідь, алюміній, олово, свинець, нікель тощо), чорні метали (такі як залізо) та дорогоцінні метали (такі як золото, срібло). За результатами досліджень надані проби можуть бути віднесені до відходу і брухту електронних плат та аналогічних виробів, які містять дорогоцінний метал (наприклад, золото або срібло).

З урахуванням вищевикладеного, використання товару за функціональним призначенням неможливе. В той же час, враховуючи вміст дорогоцінних металів (срібло, золото), переробка товару з метою добування дорогоцінних металів цілком вірогідна.

Що стосується доводів позивача про те, що приймаючи рішення відповідач протиправно не врахував індивідуальні консультації, слід зазначити наступне.

Відповідно до п.п. 14.1.172 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України податкові консультації поділяються на індивідуальні та узагальнюючі.

Індивідуальна податкова консультація - це роз`яснення контролюючого органу, надане платнику податків щодо практичного використання окремих норм податкового та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, та зареєстроване в єдиному реєстрі індивідуальних податкових консультацій.

Функція податкової консультації полягає у допомозі платнику податків стосовно практичного використання конкретної норми закону або іншого нормативно-правового акта, який стосується оподаткування, і є фактично відповіддю контролюючого органу платнику податків на його питання, яка повинна містити конкретні роз`яснення такому платнику щодо практичної форми та/або моделі його поведінки у визначеному колі податкових правовідносин.

Як вбачається із консультацій Державної митної служби України від 16.03.2020 та Київської митниці Держмитслужби від 14.02.2020 заявнику надана інформація з приводу митного оформлення товару «Відходи та брухт на основі міді у вигляді подрібнених частин відпрацьованої комп`ютерної техніки та побутової техніки».

Однак, для правильного визначення коду товару необхідні висновки експертиз, які будуть підтверджувати склад товару, що переміщується через митний кордон України. Податкова консультація, у даному випадку, лише надає інформацію про критерії для віднесення товару до певної групи, однак саме визначення відповідності товару певній групі відбувається за індивідуальними особливостями товару.

Водночас, при наданні індивідуальної податкової консультації митний орган не мав можливості оглядати товар, встановити наявність у ньому дорогоцінних металів, а виходив лише виключено із інформації, яка була надана позивачем.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та дійшов вірного висновку про відсутність підстав для задоволення позову, в свою чергу викладені в апеляційній скарзі доводи позицію суду першої інстанції не спростовують.

Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27.09.2001, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 09.12.1994, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи

Судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

З огляду на викладене, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції є законним, підстави для його скасування відсутні, оскільки суд всебічно перевіривши обставини справи, вирішив спір у відповідності з нормами матеріального та процесуального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Апелянт не надав до суду належних доказів, що б підтверджували факт протиправності рішення суду першої інстанції.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Приписи ст. 316 КАС України визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, колегія суддів вирішила згідно ст. 316 КАС України залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, з урахуванням того, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Керуючись ст.ст. 242, 308, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 серпня 2021 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття. Касаційна скарга на рішення суду апеляційної інстанції подається безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Суддя-доповідач В.О. Аліменко

Судді А.Ю. Кучма

І.О. Лічевецький