Справа № 380/12051/21
Суддя: Гудим Любомир Ярославович
Дата ухвалення: 2022-06-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 червня 2022 рокуЛьвівСправа № 380/12051/21 пров. № А/857/5632/22

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді: Гудима Л.Я.,

суддів: Довгополова О.М., Святецького В.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження у м. Львові апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Шахта «Надія» на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 14 березня 2022 року, головуючий суддя - Клименко О.М., ухвалене у м. Львові, у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Львівській області до Приватного акціонерного товариства «Шахта «Надія» про зупинення експлуатації будівель,-

В С Т А Н О В И В:

В липні 2021 року позивач - Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Львівській області звернувся в суд із позовом до ПАТ «Шахта «Надія», в якому просило зупинити експлуатацію будівлі адміністративно-побутового корпусу, будівлі котельні та будівлі механічного цеху Приватного акціонерного товариства «Шахта «Надія» за адресою: Україна, 80086, Львівська область, Сокальський район, село Сілець до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, шляхом опечатування (опломбування) та відімкнення від джерел живлення, окрім виконання робіт, пов`язаних із усуненням порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки.

В обґрунтування позовних вимог вказувало на те, що порушення законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки були виявлені у всіх будівлях, які належать відповідачу, та були об`єктом перевірки. Такі порушення безумовно створюють загрозу для життя і здоров`я працівників та інших людей, що можуть там перебувати. Продовження експлуатації будівлі адміністративно-побутового корпусу, будівлі котельні, будівлі механічного цеху Приватного акціонерного товариства «Шахта «Надія» без усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки становить загрозу виникнення пожежі та в подальшому перешкоджатиме її гасінню й евакуації людей.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 14 березня 2022 року адміністративний позов задоволено; зупинено експлуатацію будівлі адміністративно-побутового корпусу, будівлі котельні та будівлі механічного цеху Приватного акціонерного товариства «Шахта «Надія» за адресою: Україна, 80086, Львівська область, Сокальський район, село Сілець до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, шляхом опечатування (опломбування) та відімкнення від джерел живлення, окрім виконання робіт, пов`язаних із усуненням порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки.

Не погоджуючись з вищезазначеним рішенням суду першої інстанції, ПАТ «Шахта «Надія» оскаржило його в апеляційному порядку, яке, покликаючись на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими, порушення судом норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою в задоволенні адміністративного позову відмовити.

Свою апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що більшість порушень стану додержання та виконання об`єктами вимог законодавства з питань цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки відповідачем усунуті. При цьому, причиною невиконання порушень слугує відсутність бюджетних коштів у відповідача.

На підставі пункту 1 частини 1 статті 311 КАС України розгляд справи проводиться в порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги у їх сукупності, колегія суддів дійшла переконання, що подана апеляційна скарга задоволенню не підлягає, виходячи з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, З 07 червня 2021 року по 18 червня 2021 року посадовими особами органу державного нагляду (контролю): головним інспектором Сокальського РС ГУ ДСНС України у Львівській області старшим лейтенантом служби цивільного захисту Войтовичем Романом Ярославовичем та провідним інспектором Сокальського РС ГУ ДСНС України у Львівській області старшим лейтенантом служби цивільного захисту Прокопом Віктором Богдановичем відповідно до наказу (з основної діяльності) Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Львівській області від 14 травня 2021 року №85 «Про проведення планових перевірок у червні 2021 року» та посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) від 07 червня 2021 року № 58 у присутності керівника суб`єкта господарювання або уповноваженої ним особи: заступника директора з господарських та соціальних питань Сущака Сергія Вікторовича та фахівця цивільного захисту Байора Ігоря Володимировича проведено плановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання Приватним акціонерним товариством «Шахта Надія» вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

За результатами перевірки складено акт № 59 від 18 червня 2021 року.

Як слідує зі змісту вказаного акта, за результатами проведення заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання відповідачем законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки встановлено наявність порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а саме:

1. Будівля адміністративно-побутового корпусу:

- відсутні пристрої для самозачинення дверей сходових кліток, коридорів, холів, тамбурів (розділ ІІ пункт 2.37 ППБУ) ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності: «пожежа»;

- з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів не здійснено за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (гвинтових, болтових тощо) (розділ IV пункт 1.6 ППБУ) ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності: «пожежа»;

- електрощиток не оснащено схемою підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарата захисту (плавкої вставки) (розділ IV пункт 1.16 ППБУ) ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності: «пожежа»;

- не обладнано системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» (системою пожежної сигналізації, системою оповіщення та управління евакуацією людей) (розділ V пункт 1.2 ППБУ) ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності: «пожежа»;

- пожежні кран-комплекти не укомплектовані пожежним рукавом однакового з ним діаметра та стволом, кнопкою дистанційного запуску пожежних насосів (за наявності таких насосів), а також важелем для полегшення відкривання вентиля (розділ V пункт 2.2 підпункт 2 ППБУ) ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності: «пожежа»;

- пожежні крани у приміщеннях не розміщено у вбудованих або навісних шафках, які мають отвори для провітрювання та пристосовані для опломбування, візуального огляду без їх відкривання (розділ V пункт 2.2 підпункт 6 ППБУ) ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності: «пожежа»;

- на дверцятах пожежних шафок із зовнішньої сторони не зазначено після літерного індексу ПК порядковий номер крана та номер телефону для виклику пожежної охорони (розділ V пункт 2.2 підпункт 8 ППБУ) ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності: «пожежа»;

- вогнегасники не розміщено шляхом навішування на вертикальні конструкції на висоті не більше 1,5 м від рівня підлоги до нижнього торця вогнегасника або шляхом установлення на підставки, що надійно закріплені, на підлозі (розділ V пункт 3.10 ППБУ) ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності: «пожежа»;

- не влаштовано в парильному відділенні сауни перфорований сухотруб, який підключити до внутрішнього водопроводу, з можливістю ручного пуску від пристроїв встановлених за межами парильного відділення (розділ VІІ пункт 12.2 ППБУ) ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності: «пожежа»;

- не передбачено аварійне освітлення від незалежного джерела живлення відповідно до вимог ДНАОП 0.00-1.32-01 (пункт 6.11.2 Правил пожежної безпеки для вугільної промисловості в Україні) ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності: «пожежа»;

- приміщення не забезпечені первинними засобами пожежогасіння відповідно до вимог ДНАОП 1.1.30-5.34-02, НАПБ Б.03.001-2004 та рекомендацій цих Правил (додаток 13) (пункт 7.5.1 Правил пожежної безпеки для вугільної промисловості в Україні) ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності: «пожежа»;

- двері в приміщеннях сушарок для сушіння робочого одягу не виконано протипожежними 2-го типу (пункт 8.8.2 Правил пожежної безпеки для вугільної промисловості в Україні) ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності: «пожежа».

2. Будівля котельні:

- приміщення не забезпечені відповідними знаками безпеки. Знаки безпеки, їх кількість, а також місця їх встановлення повинні відповідати ДСТУ ІSО 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір» (ІSО 6309:1987, ІDT) та ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цвета сигнальные и знаки безопасности» (розділ ІІ пункт 8 ППБУ) ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності: «пожежа»;

- відсутні пристрої для самозачинення дверей сходових кліток (розділ ІІ пункт 2.37 ППБУ) ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності: «пожежа»;

- для приміщень виробничого, складського призначення не визначені категорія щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ Б В. 1.1-36:2016 «Визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою», а також клас зони згідно з «Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок» (далі НПАОП 40.1-1.32-01), у тому числі для зовнішніх виробничих і складських дільниць, які необхідно позначати на вхідних дверях до приміщення, а також у межах зон усередині приміщень та ззовні (розділ ІІІ пункт 2.9 ППБУ) ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності: «пожежа»;

- електромережу не виконано згідно вимог ПУЄ на 2-му поверсі (розділ ІV пункт 1.1 ППБУ) ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності: «пожежа»;

- з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів не виконано за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (гвинтових, болтових тощо) (розділ ІV пункт 1.6 ППБУ) ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності: «пожежа»;

- з`єднувальні коробки не закрито кришками з негорючого або важкогорючого матеріалу (розділ ІV пункт 1.7 ППБУ) ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності: «пожежа»;

- електрощиток не оснащено схемою підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарата захисту (плавкої вставки) (розділ ІV пункт 1.16 ППБУ) ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності: «пожежа»;

- світильник експлуатується зі знятим ковпаком (розсіювачем) (розділ ІV пункт 1.18 ППБУ) ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності: «пожежа»;

- не обладнано системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5- 56:2014 «Системи протипожежного захисту» (системою пожежної сигналізації, системою оповіщення та управління евакуацією людей) (розділ V пункт 1.2 ППБУ) ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності: «пожежа»;

- пожежні крани у приміщеннях не розміщено у вбудованих або навісних шафках, які мають отвори для провітрювання та пристосовані для опломбування, візуального огляду без їх відкривання (розділ V пункт 2.2 підпункт 6 ППБУ) ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності: «пожежа»;

- на дверцятах пожежних шафок із зовнішньої сторони не зазначено після літерного індексу ПК порядковий номер крана та номер телефону для виклику пожежної охорони (розділ V пункт 2.2 підпункт 8 ППБУ) ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності: «пожежа»;

- не передбачено аварійне освітлення від незалежного джерела живлення відповідно до вимог ДНАОП 0.00-1.32-01 (пункт 6.11.2 Правил пожежної безпеки для вугільної промисловості в Україні) ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності: «пожежа»;

- приміщення не забезпечені первинними засобами пожежогасіння відповідно до вимог ДНАОП 1.1.30-5.34-02, НАПБ Б.03.001-2004 та рекомендацій цих Правил (додаток 13) (пункт 7.5.1 Правил пожежної безпеки для вугільної промисловості в Україні) ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності: «пожежа».

3. Будівля механічного цеху:

- приміщення не забезпечені відповідними знаками безпеки. Знаки безпеки, їх кількість, а також місця їх встановлення повинні відповідати ДСТУ ІSО 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір» (ІSО 6309:1987, ІDT) та ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цвета сигнальные и знаки безопасности» (розділ ІІ пункт 8 ППБУ) ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності: «пожежа»;

- відсутні пристрої для самозачинення дверей сходових кліток (розділ ІІ пункт 2.37 ППБУ) ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності: «пожежа»;

- для приміщень виробничого, складського призначення не визначені категорія щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ Б В. 1.1-36:2016 «Визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою», а також клас зони згідно з «Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок» (далі НПАОП 40.1-1.32-01), у тому числі для зовнішніх виробничих і складських дільниць, які необхідно позначати на вхідних дверях до приміщення, а також у межах зон усередині приміщень та ззовні (розділ ІІІ пункт 2.9 ППБУ) ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності: «пожежа»;

- електромережу не виконано згідно вимог ПУЄ на 2-му поверсі (розділ ІV пункт 1.1 ППБУ) ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності: «пожежа»;

- з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів не виконано за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (гвинтових, болтових тощо) (розділ ІV пункт 1.6 ППБУ) ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності: «пожежа»;

- з`єднувальні коробки не закрито кришками з негорючого або важкогорючого матеріалу (розділ ІV пункт 1.7 ППБУ) ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності: «пожежа»;

- електрощиток не оснащено схемою підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарата захисту (плавкої вставки) (розділ ІV пункт 1.16 ППБУ) ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності: «пожежа»;

- світильник експлуатується зі знятим ковпаком (розсіювачем) (розділ ІV пункт 1.18 ППБУ) ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності: «пожежа»;

- не обладнано системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5- 56:2014 «Системи протипожежного захисту» (системою пожежної сигналізації, системою оповіщення та управління евакуацією людей) (розділ V пункт 1.2 ППБУ) ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності: «пожежа»;

- пожежні крани у приміщеннях не розміщено у вбудованих або навісних шафках, які мають отвори для провітрювання та пристосовані для опломбування, візуального огляду без їх відкривання (розділ V пункт 2.2 підпункт 6 ППБУ) ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності: «пожежа»;

- на дверцятах пожежних шафок із зовнішньої сторони не зазначено після літерного індексу ПК порядковий номер крана та номер телефону для виклику пожежної охорони (розділ V пункт 2.2 підпункт 8 ППБУ) ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності: «пожежа»;

- не передбачено аварійне освітлення від незалежного джерела живлення відповідно до вимог ДНАОП 0.00-1.32-01 (пункт 6.11.2 Правил пожежної безпеки для вугільної промисловості в Україні) ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності: «пожежа»;

- приміщення не забезпечені первинними засобами пожежогасіння відповідно до вимог ДНАОП 1.1.30-5.34-02, НАПБ Б.03.001-2004 та рекомендацій цих Правил (додаток 13) (пункт 7.5.1 Правил пожежної безпеки для вугільної промисловості в Україні) ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності: «пожежа».

Примірник акта перевірки від 18 червня 2021 року № 59 отримав в.о. директора Приватного акціонерного товариства «Шахта Надія» І.Д. Пиляй 18 червня 2021 року; про наявність зауважень до його складення зі сторони керівника суб`єкта господарювання в акті перевірки не зазначено.

Також суд встановив, що постановою головного інспектора Сокальського РС ГУ ДСНС України у Львівській області старшого лейтенанта служби цивільного захисту Войтовича Романа Ярославовича ЛВ № 017631 від 11 червня 2021 року притягнуто громадянина Прокопа В.Б. (заступника директора з господарських та соціальних питань Приватного акціонерного товариства «Шахта Надія») до адміністративної відповідальності у вигляду штрафу у сумі 3400,00 грн за адміністративне правопорушення, передбачене статтею 175 КУпАП.

Задовольняючи адміністративний позов, суд першої інстанції виходив з того, що хоча й частина описаних в акті порушень не можуть безпосередньо призвести до виникнення пожежі, проте не усунення цих порушень, у разі виникнення пожежі, може створити умови, що призведуть до загибелі людей або ж нанесенню шкоди їх здоров`ю, враховуючи ту обставину, що у приміщенні, яке перевірялось, перебувають люди.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, вважає їх вірними та такими, що відповідають нормам матеріального та процесуального права, а також фактичним обставинам справи з огляду на наступне.

Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (надалі - Закон) визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

Статтею 1 Закону визначено, що державний нагляд (контроль) це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Частиною 1 ст. 4 Закону визначено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Частинами 1, 2 ст. 7 Закону визначено, що для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Частиною 7 ст. 7 Закону передбачено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності регулюються Кодексом цивільного захисту України (надалі - Кодекс).

Відповідно до ст. 66 Кодексу центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Частиною 1 ст. 67 Кодексу визначено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема: здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу; складення актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Частиною 2 ст. 68 Кодексу встановлено, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Відповідно до ст. 70 Кодексу підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є, зокрема, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами.

Частиною 2 цієї статті визначено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Забезпечення державою конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності від невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій має пріоритетне значення.

Відповідно до першого речення статті 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що право кожного на життя охороняється законом. Цей припис зобов`язує державу вживати належних заходів для захисту життя осіб, які знаходиться під її юрисдикцією. Слід зазначити, що це зобов`язання повинно тлумачитися як таке, що застосовується в контексті будь-якої діяльності, публічної чи ні, в якій право на життя може бути поставлене під сумнів.

Недодержання суб`єктами господарювання вимог у сфері техногенної та пожежної безпеки призводить до невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

При цьому, суд враховує, що застосований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення виявлених порушень.

Крім того, застосований до скаржника захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері пожежної безпеки в закладі освіти. Цей захід не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

Такий правовий висновок зазначений у постановах Верховного Суду від 16 травня 2019 року у справі №812/1296/18 та від 05 лютого 2020 року у справі №160/1739/19.

За правилами частини п`ятої статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Відтак, у разі усунення виявлених позивачем порушень, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, відповідач не позбавлений можливості звернутися до органу державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, із повідомленням відновлення господарської діяльності.

На час розгляду справи в суді доказів, які б свідчили про усунення порушень, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей в повному обсязі не було надано, а такі порушення продовжують існувати та створювати загрозу життю та здоров`ю людей.

Недотримання вимог пожежної та техногенної безпеки суттєво впливає на забезпечення належного рівня безпеки та створює реальну загрозу життю і здоров`ю людей.

З огляду на наведене, порушення вимог пожежної та техногенної безпеки створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, відтак подальша експлуатація будівлі адміністративно-побутового корпусу, будівлі котельні та будівлі механічного цеху Приватного акціонерного товариства «Шахта «Надія» неможлива.

Враховуючи наведене вище, колегія суддів погоджується з висновком суду попередньої інстанції про те, що позовні вимоги є підставними та обґрунтованими, а відтак підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В частині решти доводів апеляційної скарги колегія суддів враховує, що, оцінюючи наведені сторонами доводи, апеляційний суд виходить з того, що всі конкретні, доречні та важливі доводи, наведені сторонами, були перевірені та проаналізовані судом першої інстанції, та їм було надано належну правову оцінку.

Право на вмотивованість судового рішення є складовою права на справедливий суд, гарантованого ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Як неодноразово вказував Європейський суд з прав людини, право на вмотивованість судового рішення сягає своїм корінням більш загального принципу, втіленого у Конвенції, який захищає особу від сваволі; рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (рішення у справі «Руїз Торія проти Іспанії», параграфи 29 - 30). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною; більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх.

У рішенні «Петриченко проти України» (параграф 13) Європейський суд з прав людини вказував на те, що національні суди не надали достатнього обґрунтування своїх рішень, та не розглянули відповідні доводи заявника, навіть коли ці доводи були конкретними, доречними та важливими.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи сторін у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду.

Інші зазначені в апеляційній скарзі обставини, окрім вищеописаних обставин, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді.

Враховуючи наведене, суд апеляційної інстанції не встановив неправильного застосування норм матеріального права, порушень норм процесуального права при ухваленні судового рішення і погоджується з висновками суду першої інстанції у справі.

З огляду на наведене, суд першої інстанції правильно і повно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду, а тому підстав для скасування рішення колегія суддів не знаходить і вважає, що апеляційну скаргу на нього слід залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст. 243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Шахта «Надія» залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 14 березня 2022 року у справі №380/12051/21 - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Л. Я. Гудим
судді О. М. Довгополов
В. В. Святецький