Справа № 120/1266/22-а
Суддя: Шаповалова Тетяна Михайлівна
Дата ухвалення: 2022-06-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

01 червня 2022 р. Справа № 120/1266/22-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Шаповалової Тетяни Михайлівни, розглянувши в письмовому провадженні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Селянського (фермерського) господарства "Золота нива" до Головного управління ДПС у Вінницькій області, ДПС України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

У січні 2022 року Селянське (фермерське) господарство "Золота нива" (далі позивач або СФГ "Нива") звернулося до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Вінницькій області (далі відповідач 1), Державної податкової служби України (далі відповідач 2), у якому просило суд:

визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління Державної податкової служби у Вінницькій області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі накладних або відмову в такій реєстрації № 3275476/24894404 від 25.10.2021 року;

зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну селянського (фермерського) господарства Золота нива () № 2 від 18.09.2021 р. в Єдиному реєстрі податкових накладних за датою її отримання 11.10.2021 року;.

визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління Державної податкової служби у Вінницькій області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі накладних або відмову в такій реєстрації № 3275475/24894404 від 25.10.2021 року;

зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну селянського (фермерського) господарства Золота нива № 3 від 20.09.2021 р. в Єдиному реєстрі податкових накладних за датою її отримання 11.10.2021 року;

стягнути на користь селянського (фермерського) господарства Золота нива судові витрати на професійну правничу допомогу в сумі 7000,00 грн. (сім тисяч гривень 00 коп.) та судовий збір в сумі 4962,00 грн. (чотири тисячі дев`ятсот шістдесят дві гривні 00 коп.) в рівних частинах за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби у Вінницькій області та Державної податкової служби України).

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначив, що рішеннями комісії Головного управління ДПС у Вінницькій області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації № 3275476/24894404 від 25.10.2021 року відмовлено в реєстрації податкової накладної № 2 від 18.09.2021 року; № 3275475/24894404 від 25.10.2021 року відмовлено в реєстрації податкової накладної № 3 від 20.09.2021 року, у зв`язку із відсутністю:

первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних;

розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків.

Додаткова інформація Жоден з наданих платником податків електронний документ не відкривається для перегляду.

Позивач вважає, що вказані рішення є протиправними та такими, що підлягають скасуванню, а тому звернувся з цим позовом до суду.

Ухвалою суду від 07.02.2022 року, прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) в порядку статті 262 КАС України, а також встановлено відповідачу строк на подання відзиву на позовну заяву. Цією ж ухвалою суду витребувано у Головного управління ДПС у Вінницькій області інформації про те, які документи подавалися СФГ "Золота нива" після зупинення реєстрації податкових накладних, чи подавав таблицю даних платник ( якщо подавав, то коли) і чи прийнята така таблиця податковим органом;

чи СФГ "Золота нива" відповідає критеріям п. 18 Порядку № 1165 від 11.12.2019 року, при якому Таблиця даних платника податку повинна враховуватись в автоматичному режимі.

18.02.2022 року представник Головного управління ДПС у Вінницькій області подав відзив на адміністративний позов, у якому вказав, що комісією Головного управління ДПС у Вінницькій області прийнято рішення № 3275476/24894404 від 25.10.2021 року про відмову в реєстрації податкової накладної № 2 від 18.09.2021 року; № 3275475/24894404 від 25.10.2021 року відмовлено в реєстрації податкової накладної № 3 від 20.09.2021 року, а саме: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних; розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків. Додаткова інформація Жоден з наданих платником податків електронний документ не відкривається для перегляду.

Комісією регіонального рівня №3246720/24894404 від 19.10.2021 року, №3224786/24894404 від 11.10.2021 року, №3067876/24894404 від 06.09.2021 року, №3099469/24894404 від 13.09.2021 року прийнято рішення про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість СФГ "ЗОЛОТА НИВА".

Відповідач вказує, що виходячи з обставин, що передували прийняттю оскаржуваного рішення документи, які надані до суду та при прийнятті рішення орган ДПС не мав змоги дослідити слідує, що відповідач приймав рішення за одних обставин та відсутністю документів, а позивач просить суд скасувати вказане рішення, обгрунтовуючи іншими обставинами та документами.

Щодо зобов`язання ДПС України зареєструвати податкову накладну відповідач вказує, що це є втручання в дискреційні повноваження контролюючого органу, оскільки дискреційні повноваження - це сукупність прав та обов`язків органів державної влади та місцевого самоврядування, що надають можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення , яке приймається , або можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, передбачених нормативно-правовим, проектом нормативно-правового акта.

За таких обставин, відповідач 1 вважає, що відсутні підстави зобов`язувати ДПС України реєструвати податкову накладну, оскільки для прийняття рішення необхідно було дослідити документи.

Враховуючи наведене, відповідач 1 діяв на підставі та в спосіб, що визначені законом, а тому просить суд відмовити в задоволенні позову.

18.02.2022 року відповідач 2 подав відзив на адміністративний позов, у якому вказав, позовна вимога щодо зобов`язання ДПС України зареєструвати податкову накладну є втручання в дискреційні повноваження контролюючого органу, оскільки дискреційні повноваження - це сукупність прав та обов`язків органів державної влади та місцевого самоврядування, що надають можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення, яке приймається рабо можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, передбачених нормативно-правовим, проектом нормативно-правового акта. У разі наявності у суб`єкта владних повноважень законодавчо закріпленого права адміністративного розсуду при вчиненні дій/прийняття рішення, та у разі встановлення у судовому порядку факту протиправної поведінки відповідача, зобов`язання суб`єкта прийняти рішення конкретного змісту є втручанням суду у дискреційні повноваження.

За таких обставин, відповідач вважає, що відсутні підстави зобов`язувати ДПС України реєструвати податкові накладні, оскільки для прийняття рішення необхідно було дослідити документи, а тому просить суд відмовити в задоволенні позову.

23.02.2022 року представник позивача подав відповідь на відзиви, у якій просить задовольнити позовні вимоги.

Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення (ч. 5 ст. 250 КАС України).

Дослідивши матеріали справи та оцінивши інші докази в їх сукупності, суд встановив наступні обставини.

Згідно витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 01.07.1997 року СФГ "Нива" зареєстроване як юридична особа, є платником податку на додану вартість з 10.07.1997 року та має статус платника єдиного податку 4 групи. СФГ "Нива" здійснює господарську діяльність за основним видом діяльності 01.11 Вирощування зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур.

В обробітку позивача є 59,7835 га землі, з яких 33,85 га знаходиться в постійному користуванні згідно з державним актом № 00043 від 24.06.1997 р. та 25,9335 га орендованої землі згідно з додатковою угодою № 744 від 07.10.2014 р. до договору оренди землі від 27.11.2007 р.

Між позивачем та ФОП ОСОБА_1 укладено Договір поставки сільськогосподарської продукції № 5 від 18 вересня 2021 року (далі Договір). Відповідно до преамбули Договору ФОП ОСОБА_1 є Покупцем, а позивач Постачальником.

Пунктом 1 Договору визначено предмет договору. Так, відповідно до положень цього пункту позивач зобов`язується передати у власність Покупця продукцію, а саме сою у кількості 24,2 т відповідно до накладних, а Покупець зобов`язується прийняти та оплатити продукцію на умовах даного Договору.

Відповідно до Розділу 2 Договору Сторонами визначено, що ціна 1 тонни сої з ПДВ становить 15 500,00 грн. (п`ятнадцять тисяч п`ятсот гривень 00 коп.); загальна вартість продукції за Договором, що підлягає поставці становить 375 100,00 грн. (триста сімдесят п`ять тисяч сто гривень 00 коп.), в т.ч. ПДВ 46 064,91 грн. Згідно з Розділом 5 Договору, розрахунок за поставлену продукцію здійснюється протягом 10 днів з моменту поставки. Датою оплати вважається дата списання коштів на користь Постачальника банком Покупця.

На виконання вимог договору Постачальником поставлено Покупцю товари за товаротранспортною накладною № 2 від 18.09.2021 р. та № 3 від 20.09.2021 р. та виставлено Покупцю рахунки на оплату № 2 від 18.09.2021 р. за поставлені 5,900 т сої в сумі 91 449,99 грн. та товаротранспортною накладною № 3 від 20.09.2021 р. за поставлені 18,300 т сої в сумі 283 649,98 грн.

За фактами перших подій по оплаті вартості сої за Договором позивачем було подано для реєстрації відповідні податкові накладні № 2 від 18.09.2021 р. на суму 91449,99 грн., з врахуванням ПДВ 11 230,70 грн., номенклатура товару соя за кодом УКТ ЗЕД 1201, покупець ФОП ОСОБА_1 та № 3 від 20.09.2021 р. на суму 283 649,98 грн., з врахуванням ПДВ 34 834,21 грн., номенклатура товару соя урожаю 2021 р. за кодом УКТ ЗЕД 1201, покупець ФОП ОСОБА_1 ..

Відповідно до приписів п. 201.1 ст. 201 Податкового кодексу України, СФГ «Золота нива» було надіслано податкові накладні № 2 від 18.09.2021 року, № 3 від 20.09.2021 року для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Однак 11.10.2021 р. ДПС України зупинено реєстрацію податкових накладних (далі-ПН), що підтверджується відповідними квитанціями від 11.10.2021 р. № 24894404.

У квитанціях зазначено, що документ прийнято, реєстрація зупинена - відповідно до п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України, реєстрація ПН/РК № 2 від 18.09.2021, № 3 від 20.09.2021 від в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. Коди УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 1201, відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються), та їх обсяг постачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає п. 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. Запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Додатково повідомлено: показник «D» =7.4548 %, «P»=0.

Позивачем було подано письмові пояснення від 12.10.2021 р. та копії документів, які розкривають зміст операції по податкових накладних № 2 від 18.09.2021 р. та № 3 від 20.09.2021 р. Зокрема, в поясненнях позивач зазначив, що реєстрація таких податкових накладних здійснювалась на підставі договору поставки № 5 від 18.09.2021 р., рахунків № 2 від 18.09.2021 р. та № 3 від 20.09.2021 р., товаро-транспортних накладних № 2 від 18.09.2021 р. та № 3 від 20.09.2021 р. Також, у поясненнях позивач повідомив про наявні засоби виробництва, зокрема, техніку, площу земельних ділянок, що перебуває в користуванні та власності, надав таблицю на підтвердження операцій з вирощування та реалізації продукції соя.

Таблиця даних була зареєстрована з реєстраційним № 42952368 від 19.10.2021 р., що підтверджується квитанцією № 2, однак виявлені помилки: інформацію Таблиці даних платника податку на додану вартість, зареєстрованої у контролюючому органі 17.10.2021 р. за № 42952368, не враховано згідно з рішенням комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 19.10.2021 року № 3246720/24894404 з підстав виявлення невідповідності визначених платником податку в таблиці даних видів діяльності наявним у платника податку основним засобам.

При цьому, позивачем таблиця 20-ОПП із наявними у господарства основними засобами була подана.

Після неврахування таблиці, СФГ «Золота нива» було подано повідомлення про надання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено № 3 від 21.10.2021 року, що підтверджується квитанцією № 2 від 21.10.2021 року за реєстраційним номером . У квитанції вказано: документ прийнято, виявлені помилки: повідомлення від 21.10.2021 року № 3 щодо надання пояснень та копій документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних прийнято до розгляду; відправник: Державна податкова служба України.

Однак, рішеннями комісії Головного управління ДПС у Вінницькій області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації № 3275476/24894404 від 25.10.2021 року відмовлено в реєстрації податкової накладної № 2 від 18.09.2021 року; № 3275475/24894404 від 25.10.2021 року відмовлено в реєстрації податкової накладної № 3 від 20.09.2021 року, у зв`язку із відсутністю:

первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних;

розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків.

Додаткова інформація «Жоден з наданих платником податків електронний документ не відкривається для перегляду».

Не погоджуючись із рішеннями комісії регіонального рівня, СФГ «Золота нива» звернулось до ДПС України із відповідною скаргою.

Рішенням ДПС України від 03.11.2021 року № 50641/24894404/2 та від 01.11.2021 року № 50014/24894404/2 було відмовлено у задоволенні скарги СФГ «Золота нива», а відповідні рішення комісії регіонального рівня залишено без змін.

Підставою відмови зазначено: ненадання платником податку копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних.

Позивач вважає, що рішення комісії регіонального рівня є протиправним та такими, що підлягають скасуванню, а тому звернувся з цим позовом до суду.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам та встановленим обставинам справи, суд керується такими мотивами.

Податковий кодекс України від 2 грудня 2010 року № 2755-VI (далі - ПК України) є спеціальним законом, який регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Пунктом 201.10 статті 201 ПК України передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Помилки в реквізитах, визначених пунктом 201.1 цієї статті (крім коду товару згідно з УКТ ЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов`язань, не можуть бути причиною неприйняття податкових накладних у електронному вигляді.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Відповідно до вимог пункту 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів визначає Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 (далі Порядок №1165).

У цьому Порядку терміни вживаються у такому значенні: таблиця даних платника податку - зведена інформація, що подається платником податку до контролюючого органу, щодо кодів видів економічної діяльності платника податку згідно з Класифікатором видів економічної діяльності, кодів товарів згідно з УКТЗЕД та/або кодів послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, що постачаються та/або придбаваються (отримуються) платником податку, ввозяться на митну територію України (п. 2 Порядку №1165).

Згідно з приписами пункту 4 Порядку №1165 у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у пункті 3 цього Порядку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування не зупиняється в Реєстрі.

Пунктом 5 Порядку №1165 передбачено, що платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку, показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку. Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій.

Відповідно до вимог пункту 6 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня. У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (пункт 7 Порядку №1165).

Відповідно до пункту 10 Порядку №1165 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації (пункт 11 Порядку №1165).

Пунктом 12 Порядку №1165 встановлено, що платник податку має право подати до ДПС таблицю даних платника податку за встановленою формою (додаток 5).

У таблиці даних платника податку зазначаються: види економічної діяльності відповідно до КВЕД; коди товарів згідно з УКТЗЕД, що постачаються та/або придбаваються (отримуються) платником податку, ввозяться на митну територію України; коди послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, що постачаються та/або придбаваються (отримуються) платником податку, ввозяться на митну територію України (пункт 13 Порядку №1165).

Згідно пункту 14 Порядку №1165 таблиця даних платника податку подається з поясненням, в якому зазначається вид діяльності, з посиланням на податкову та іншу звітність платника податку.

Відповідно до пунктів 15-18 Порядку №1165, таблиця даних платника податку з поясненнями розглядається комісією регіонального рівня протягом п`яти робочих днів після її отримання.

Комісія регіонального рівня приймає рішення про врахування або неврахування таблиці даних платника податку, яке надсилається платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу (додаток 6).

У рішенні про неврахування таблиці даних платника податку в обов`язковому порядку зазначається причина такого неврахування.

Таблиця даних платника податку враховується ДПС в автоматичному режимі у разі, коли:

така таблиця подається платниками податку - сільськогосподарськими товаровиробниками, включеними до Реєстру отримувачів бюджетної дотації відповідно до Закону України Про державну підтримку сільського господарства України, та/або сільськогосподарськими товаровиробниками, які на 31 грудня 2016 р. застосовували спеціальний режим оподаткування відповідно до статті 209 Кодексу (у редакції, що діяла на 31 грудня 2016 р.) та мають у власності (право власності/користування) та/або на умовах оренди земельні ділянки, загальна площа яких становить не менш як 200 гектарів включно станом на 1 січня та які відображені в податковій звітності до 20 лютого поточного року (до 20 лютого поточного року враховується наявність таких ділянок за звітний період попереднього року), та у поданій таблиці даних платника податку зазначаються відомості про постачання (виготовлення) таких груп товарів за кодами згідно з УКТЗЕД, як живі тварини (код згідно з УКТЗЕД 01); риба і ракоподібні, молюски та інші водяні безхребетні (код згідно з УКТЗЕД 03); молоко та молочні продукти; яйця птиці; натуральний мед; їстівні продукти тваринного походження, в іншому місці не зазначені (код згідно з УКТЗЕД 04); овочі та деякі їстівні коренеплоди і бульби (код згідно з УКТЗЕД 07); їстівні плоди та горіхи; шкірки цитрусових або динь (код згідно з УКТЗЕД 08); зернові культури (код згідно з УКТЗЕД 10); насіння і плоди олійних рослин; інше насіння, плоди та зерна; технічні або лікарські рослини; солома і фураж (код згідно з УКТЗЕД 12);

зазначена таблиця подається платниками податку, в яких значення показників D та P, розрахованих у порядку, встановленому пунктом 3 цього Порядку, мають такі розміри: D > 0,02, P <м ґ 1,4, та в такій таблиці зазначені товари/послуги, обсяг постачання яких згідно з податковими накладними/розрахунками коригування, зареєстрованими за останні 12 календарних місяців у Реєстрі, становить більше 25 відсотків загального обсягу операцій з постачання за останні 12 календарних місяців.

Відповідно до п.25 Порядку №1165, комісія центрального рівня приймає рішення про неврахування таблиці даних платника податку, розглядає скарги на рішення комісій регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.

Комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Аналіз наведених правових норм дає підстав для висновку, що рішення про неврахування таблиці даних платника податку в обов`язковому порядку повинно містити чітку підставу для такого неврахування.

Так, судом встановлено, що підставою для зупинення реєстрації податкової накладної № 2 від 18.09.2021 та № 3 від 20.09.2021, складеної СФГ «Золота нива», слугувало те, що коди УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 1201, відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються), та їх обсяг постачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає п. 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. Запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Додатково повідомлено: показник «D» =7.4548%, «P»=0.

На момент формування квитанції, якою зупинено реєстрацію податкової накладної, Критерії ризиковості здійснення операцій визначені додатком 5 до Порядку №1165.

Пунктом 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій визначено відсутність товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податковій накладній, поданій для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), у таблиці даних платника податку на додану вартість (далі - платник податку) як товару/послуги, що на постійній основі постачається, та обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній/розрахунку коригування до податкової накладної на збільшення суми податкових зобов`язань, яку/який подано для реєстрації в Реєстрі, дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця між обсягом придбання на митній території України такого/такої товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 1 січня 2017 р. в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 раза, та обсягом постачання відповідного товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих з 1 січня 2017 р. у Реєстрі, і переважання в такому залишку (більше 50 відсотків) груп товарів (продукції), визначених ДПС та затверджених відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному веб-сайті ДПС.

Разом з тим, у квитанції не конкретизовано які документи необхідно надати платнику для підтвердження інформації щодо здійснення господарської операції, що не відповідає вимогам обгрунтованості та вмотивованості акту індивідуальної дії та свідчить про невідповідність сформованої квитанції вимогам до таких, що визначені пунктом 11 Порядку №1165.

Крім того, суд звертає увагу, що обов`язковою підставою застосування критерію №1 є подана та врахована таблиця даних платника податку, яка не містить коду УКТ ЗЕД товару, що постачається платником згідно зупиненої у реєстрації податкової накладної.

Але судом встановлено, що позивачем таблиця даних платником подавалася неодноразово.

Разом з тим, відповідачем така таблиця не була врахована, останній раз з підстав виявлення невідповідності визначених платником податку в таблиці даних видів діяльності наявним у платника податку основним засобам, що підтверджується рішенням від 19.10.2021 року № 3246720/24894404.

Крім того, у квитанції про зупинення не наведено обгрунтований розрахунок перевищення обсягу постачання, який дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару чи послуги.

Водночас, механізм прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, реєстрацію яких відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України, визначено наказом Міністерства фінансів України від 12 грудня 2019 року №520, яким затверджено Порядок прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №520).

Пунктом 2 Порядку №520 визначено, що прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС.

Відповідно до пунктів 3, 4 Порядку №520 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі. Комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу.

Разом із тим, пунктом 5 Порядку №520 визначено перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, серед яких:

- договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

- договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

- первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні;

- розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

- документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

При цьому, письмові пояснення та копії документів, зазначені у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній/розрахунку коригування.

Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку подає до ДПС в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг", "Про електронні довірчі послуги" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. (пункти 6, 7 Порядку №520).

Згідно з вимогами пунктів 9, 10 та 11 Порядку №520 письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядаються комісіями контролюючих органів.

Комісія регіонального рівня приймає рішення про: реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі; відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.

Підставами для прийняття комісією регіонального рівня рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі; та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку; та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Судом встановлено, що позивачем подано до контролюючого органу пояснення та копії документів на підтвердження реальності здійсненої господарських операцій з контрагентом.

Разом із тим, оскаржуваним рішенням позивачу відмовлено в реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Однак, підставою для його прийняття слугувало те, що платником податку до контролюючого органу не надано копій наступних документів: копій документів, а саме: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних.

Із наведеного слідує, що контролюючим органом визначено загальні підстави прийняття рішення про відмову у реєстрації податкової накладної та не зазначено конкретної інформації щодо причин та підстав його прийняття.

Слід також враховувати, що контролюючим органом не сформовано конкретних вимог щодо необхідності подання вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної, не зазначено яких саме документів не надано та яких саме документів не вистачає для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних.

Одночасно, в межах даної спірної ситуації суд звертає особливу увагу на той факт, що приймаючи рішення про реєстрацію податкової накладної, контролюючий орган не повинен здійснювати повний аналіз господарської операцій позивача на предмет їх реальності. Змістовна оцінка господарської операції може бути проведена лише за результатом здійснення податкової перевірки, підстави та порядок проведення якої визначено нормами Податкового кодексу України. У свою чергу, при реєстрації податкових накладних фактично проводиться моніторинг операції чи платника податків лише за зовнішніми (формальними) критеріями. Тому і суд за результати розгляду цієї справи не робить висновків щодо реальності господарських операцій за участю позивача, а лише оцінює наявність чи відсутність підстав для реєстрації податкової накладної.

Що стосується посилань відповідача на неможливість відкриття документів поданих позивачем після зупинення реєстрації податкових накладних, то ссуд звертає увагу що згідно квитанції №2 реєстраційний номер № пояснення з додатками прийнято.

Позивач дізнався про неможливість перегляду додатків лише з оскаржуваних рішень про відмову в реєстрації податкових накладних.

З приводу зазначених обставин позивач звертався на гарячу лінію та відповідний сервіс з приводу належної роботи кабінету платника податків.

Разом з тим, до отримання оскаржуваних рішень про такі обставини позивачу відомо не було.

Таким чином, зважаючи на наявність достатніх документів для спростування сумнівів щодо ризиковості операції наданих до суду, та на те, що наданих контролюючому органу документів та письмових пояснень було достатньо для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних № 2 від 18.09.2021 та № 3 від 20.09.2021, що подання таблиці даних є правом платника, позивач її подавав, разом з тим, відповідач неодноразово відмовляв у її прийнятті, відповідач 1 не мав правових підстав як для зупиненння реєстрації податкових накладних, так і для відмови позивачу у реєстрації податкової накладної.

Враховуючи вище викладене, суд дійшов висновку про обґрунтованість та наявність підстав для задоволення позовних вимог позивача у частині визнання протиправним та скасування рішення комісії Головного управління ДПС у Вінницькій області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 2 від 18.09.2021 та № 3 від 20.09.2021.

Що ж до позовних вимог в частині зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати податкові накладні в Єдиному реєстрі податкових накладних, то суд зазначає наступне.

Відповідно до вимог пунктів 201.1, 201.10 статті 201 ПК України від 02.12.2010 № 2755-VI реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних віднесено до обов`язків платника податків.

У той же час, наведені норми розраховані на відсутність спірних правовідносин, позаяк у випадку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування механізм її подальшої реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних є іншим.

При цьому, згідно з нормами пунктів 19, 20 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року № 1246, податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення); неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та / або розрахунку коригування.

У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Отже, реєстрація в ЄРПН податкових накладних/розрахунку коригування, реєстрацію яких попередньо було зупинено, є повноваженням ДПС України.

Як встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, надані позивачем документи складені з дотриманням вимог законодавства були достатніми для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Обставин, які б унеможливлювали реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, судом не встановлено.

Відповідно частини 3 статті 245 КАС України, у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Таким чином, з метою відновлення прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, та з метою дотримання судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений, суд дійшов висновку про необхідність зобов`язання Державної податкової служби України вчинити необхідні дії шляхом реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні СФГ «Золота нива» № 2 від 18.09.2021 та № 3 від 20.09.2021.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку (ч. 2 ст. 2 КАС України).

Частинами першою та другою статті 6 КАС України визначено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

В силу приписів ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Перевіривши обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтримку правомірності своєї позиції та докази, надані позивачем, суд приходить до переконання, що позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, у зв`язку з повним задоволенням позову, судові витрати позивача на сплату судового збору в розмірі 4962 грн. належить стягнути на його користь за рахунок бюджетних асигнувань з Головного управління ДПС у Вінницькій області.

При вирішенні питання щодо підтвердження понесення позивачем витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 7000 грн., суд враховує таке.

Так, частиною 1 статті 134 КАС України визначено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

Згідно з частиною 2 цієї статті за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат (частина 3 статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України).

Приписами частини 4 статті 134 КАС України передбачено, що для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Частинами 5, 6 статті 134 КАС України встановлено, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Зі змісту вказаних норм слідує, що від учасника справи, який поніс витрати на професійну правничу допомогу, вимагається надання доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд має з`ясувати склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження).

При стягненні витрат на правову допомогу необхідно враховувати, що особа, яка таку допомогу надавала, має бути адвокатом (стаття 6 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність") або іншим фахівцем у галузі права незалежно від того, чи така особа брала участь у справі на підставі довіреності чи відповідного договору.

Витрати на правову допомогу стягуються не лише за участь у судовому засіданні при розгляді справи, а й у разі вчинення інших дій поза судовим засіданням, безпосередньо пов`язаних із наданням правової допомоги у конкретній справі (наприклад, складання позовної заяви, надання консультацій, переклад документів, копіювання документів).

Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені.

04.01.2022 між позивачем та адвокатом Балтаком О.О. укладено договір №04/01/22 про надання правової допомоги.

Відповідно до п.1.1. вказаного договору в порядку і на умовах договору адвокат бере на себе зобов`язання надати клієнту наступні юридичні послуги: здійснювати представництво інтересів клієнта у Вінницькому окружному адміністративному суді при розгляді справи за позовом Селянського (фермерського) господарства "Золота нива" до Головного управління ДПС у Вінницькій області, ДПС України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії.

Пунктом 5.1 договору передбачено, що за надання правової допомоги в рамках цього договору клієнт сплачує адвокатам винагороду в розмірі 7000 гривень одразу після підписання договору.

Як свідчить попередній (орієнтовний) розрахунок судових витрат від 28.01.2022 року, адвокатом надавались позивачу послуги із: юридичний аналіз документів; опрацювання законодавчої бази, формування правової позиції 2 год.; підготовка та подання процесуальних документів по справі: позовна заява, відповідь на відзив 8 год., всього 10 год. Згідно із таким розрахунком вартість наданих адвокатом послуг становить 7000 гривень. (700 грн. х 10 год.).

Доказом понесення витрат позивачем на правничу допомогу є платіжне доручення № 1 від 09.01.2022 року, згідно якого на виконання умов договору № 04-01/22 від 04.01.2022 року позивач сплатив гонорар у розмірі 7000 грн.

При визначенні розміру витрат на професійну правничу допомогу, що належить компенсувати позивачу, суд враховує приписи ч. 7 ст. 134 КАС України , згідно із якими обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Проте, відповідачами не заявлено клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката.

Визначаючись щодо вимоги позивача про стягнення на його користь витрат на правову допомогу, беручи до уваги викладені обставини справи, враховуючи значення справи для позивача, обсяг наданих адвокатом послуг, їх складність та час, необхідний для їх надання, суд приходить до висновку, що розмір правничої допомоги є співмірними із складністю справи та виконаними адвокатом роботами (наданими послугами), обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт, а тому витрати на правову допомогу на користь позивача в розмірі 7000 грн. підлягають стягненню.

Керуючись ст.ст. 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління Державної податкової служби у Вінницькій області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі накладних або відмову в такій реєстрації № 3275476/24894404 від 25.10.2021 року.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну селянського (фермерського) господарства «Золота нива» № 2 від 18.09.2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних, днем її подання на реєстрацію - 11.10.2021 року.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління Державної податкової служби у Вінницькій області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі накладних або відмову в такій реєстрації № 3275475/24894404 від 25.10.2021 року.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну селянського (фермерського) господарства «Золота нива» № 3 від 20.09.2021 р. в Єдиному реєстрі податкових накладних, днем її подання на реєстрацію -11.10.2021 року.

Стягнути на користь Селянського (фермерського) господарства «Золота нива» судовий збір в розмірі 4962,00 грн. (чотири тисячі дев`ятсот шістдесят дві гривні 00 копійок) та витрати на правничу допомогу у розмірі 7000 грн. (сім тисяч гривень 00 копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС України у Вінницькій області.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

позивач: Селянське (фермерське) господарство "Нива" (, вул. Учительська, буд. 112, с. Сільниця, Тульчинський район, Вінницька область, 23261)

представник позивача: адвокат Балтак Олексій Олегович (РНОКПП НОМЕР_1 , вул. Пирогова, буд. 76Б, офіс 125, м. Вінниця, 21037)

відповідач 1: Головне управління ДПС у Вінницькій області як відокремлений підрозділ ДПС (, вул. Хмельницьке шосе, 7, м. Вінниця, 21100)

відповідач 2: Державна податкова служба України (, Львівська площа, 8, м. Київ, 04063)

Повне судове рішення складено та підписано суддею: 01.06.2022 року.

Суддя Шаповалова Тетяна Михайлівна