Справа № 480/6128/21
Суддя: О.А. Прилипчук
Дата ухвалення: 2022-06-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
03 червня 2022 року Справа № 480/6128/21
Сумський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Прилипчука О.А.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу №480/6128/21
за позовом ОСОБА_1
до Слобожанської митниці Держмитслужби
про визнання протиправним та скасування наказу,-
В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 звернулась до Сумського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Слобожанської митниці Держмитслужби, в якій з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог просить суд:
1. Визнати протиправним та скасувати наказ Слобожанської митниці Держмитслужби від 18.06.2021 року № 28-дс Про притягнення до. дисциплінарної відповідальності та стягнути з Слобожанської митниці Держмитслужби на користь ОСОБА_1 суму надбавки за виконання особливо важливих завдань у розмірі 6600 грн. та 1100 грн командної премії ( за вирахуванням обов`язкових податків та зборів) .
Наказом Слобожанської митниці Держмитслужби № 28-дс від 18.06.2021 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" ОСОБА_1 оголошено догану.
Також вважає, що оскаржуваний наказ як акт індивідуальної дії не відповідає критеріям обґрунтованості та вмотивованості, винесений з порушенням процедури проведення дисциплінарного провадження, без об`єктивного встановлення повноважень позивача при виконання нею своїх посадових обов`язків, без урахування її права на участь у процесі прийняття рішення, тому оскаржуваний наказ підлягає скасуванню як протиправний.
Ухвалою суду від 19.07.2021 вказану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.
Відповідач у відзиві на позовну заяву позовні вимоги не визнав та зазначив, що головний державний інспектор сектору провадження у справах про порушення митних правил (у м. Суми) управління протидії митним правопорушенням та контрабанді ОСОБА_1 порушила вимоги статті 489 МКУ внаслідок неналежного виконання посадових обов`язків, визначених пунктом 2 Посадової інструкції головного державного інспектора сектору провадження у справах про порушення митних правил (у м. Суми) управління протидії митним правопорушенням та контрабанді Слобожанської митниці Держмитслужби, затвердженої 01.10.2020 в.о. начальника Слобожанської митниці Держмитслужби Ю.Міщенко.
В ході дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 не виявлено обставини, що обтяжують відповідальність державного службовця, фактів настання тяжких наслідків. Серед обставин, що пом`якшують відповідальність державного службовця, встановлено такі обставини, як позитивна характеристика від керівника підрозділу та відсутність діючих дисциплінарних стягнень.
За результатами розгляду дисциплінарної справи, порушеної на підставі статті 64 - 69, 77 Закону України від 10.12.2015 №889-VII Про державну службу (зі змінами), Порядку здійснення дисциплінарних проваджень, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 №1039 (зі змінами), відповідно до наказу Слобожанської митниці Держмитслужби від 26.04.2021 №18-дс Про порушення дисциплінарних проваджень, з урахуванням Акту про результати тематичної перевірки №7.14-25/64 від 21.04.2021, Дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарних справ Слобожанської митниці видано подання від 08.06.2021 №7.14-12/239-дс про застосування до ОСОБА_1 головного державного інспектора сектору провадження у справах про порушення митних правил (у м. Суми) управління протидії митним правопорушенням та контрабанді Слобожанської митниці Держмитслужби дисциплінарного стягнення у вигляді оголошення догани за вчинення дисциплінарного проступку, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків.
Відповідно до положень статті 77 Закону України Про державну службу суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозиції Комісії, подання дисциплінарної комісії приймає рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного стягнення.
На підставі подання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Слобожанської митниці Держмитслужби від 08.06.2021 №7.14-12/239-дс, відповідно до статей 64-69, 77 Закону України Про державну службу, Порядку здійснення дисциплінарних проваджень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 №1039, відповідно до наказу Слобожанської митниці Держмитслужби від 26.04.2021 №18-дс Про порушення дисциплінарних проваджень, з урахуванням Акту про результати тематичної перевірки №7.14-25/64 від 21.04.2021 видано наказ №28-дс Про притягнення до дисциплінарної відповідальності, яким оголошено догану ОСОБА_1 , головному державному інспектору сектору провадження у справах про порушення митних правил (у м. Суми) управління протидії митним правопорушенням та контрабанді Слобожанської митниці Держмитслужби за вчинення дисциплінарного проступку, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків.
Відповідач вважає, що оскаржуваний наказ №28-дс від 18.06.2021 Про притягнення до дисциплінарної відповідальності є таким, що повністю відповідає нормам чинного законодавства, а вимоги позивача безпідставними та необґрунтованими, а тому просить відмовити у задоволенні позовних вимог.
Представником позивача подано відповідь на відзив, в якому зазначив, що згідно ст.489 Митного кодексу України саме на посадову особу (начальник митниці або заступник митниці) при розгляді справи про порушення митних правил зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, а не позивача, якою формувалися справи та виконувалися окремі процесуальні дії з визначеного статтею 508 Митного кодексу України переліку, а тому вважає оскаржуваний наказ таким, що суперечить вимогам ч.2 ст.19 Конституції України та просить позовні вимоги задовольнити.
Дослідивши матеріали адміністративної справи та зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні відносини, суд виходить з наступних підстав та мотивів.
Судом встановлено, що позивач працює на посаді головного державного інспектора сектору провадження у справах про порушення митних правил (у м.Суми).
Відповідно до змісту наведених протоколів місце, дата і час розгляду вказаних справ в протоколах про порушення митних правил було визначено 25.02.2021 о 15.00 год. за адресою м. Харків, вул.. Короленка, 16 Б.
18.06.2021 Наказом Слобожанської митниці Держмитслужби № 28-дс "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності шляхом оголошення догани.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наступне.
Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їхні посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
За правилами частини 1, 3 статті 569 Митного кодексу України працівники митних органів, на яких покладено виконання завдань, зазначених у статті 544 цього Кодексу, здійснення організаційного, юридичного, кадрового, фінансового, матеріально-технічного забезпечення діяльності цих органів, є посадовими особами. Посадові особи митних органів є державними службовцями.
Правове становище посадових осіб митних органів визначається цим Кодексом, а в частині, не врегульованій ним, - законодавством про державну службу та іншими актами законодавства України.
У свою чергу, правовий статус державних службовців, підстави та порядок притягнення їх до дисциплінарної відповідальності, а також її види передбачено Законом № 889-VІІІ.
Статтею 5 Закону № 889-VІІІ визначено, що правове регулювання державної служби здійснюється Конституцією України, цим та іншими законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, постановами Верховної Ради України, указами Президента України, актами Кабінету Міністрів України та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби. Відносини, що виникають у зв`язку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, регулюються цим Законом, якщо інше не передбачено законом. Дія норм законодавства про працю поширюється на державних службовців у частині відносин, не врегульованих цим Законом.
Державний службовець, у відповідності до частини першої статті 8 Закону № 889-VІІІ, зобов`язаний: 1) дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; 3) поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина; 4) з повагою ставитися до державних символів України; 5) обов`язково використовувати державну мову під час виконання своїх посадових обов`язків, не допускати дискримінацію державної мови і протидіяти можливим спробам її дискримінації; 6) забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; 7) сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки; 8) виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України; 9) додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції; 10) запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби; 11) постійно підвищувати рівень своєї професійної компетентності та удосконалювати організацію службової діяльності; 12) зберігати державну таємницю та персональні дані осіб, що стали йому відомі у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, а також іншу інформацію, яка відповідно до закону не підлягає розголошенню; 13) надавати публічну інформацію в межах, визначених законом. Державні службовці виконують також інші обов`язки, визначені у положеннях про структурні підрозділи державних органів та посадових інструкціях, затверджених керівниками державної служби в цих органах.
Відповідно до ч. 1 ст. 62 Закону № 889-VІІІ державний службовець зобов`язаний виконувати обов`язки, визначені статтею 8 вказаного Закону, а також: 1) не допускати вчинків, несумісних із статусом державного службовця; 2) виявляти високий рівень культури, професіоналізм, витримку і тактовність, повагу до громадян, керівництва та інших державних службовців; 3) дбайливо ставитися до державного майна та інших публічних ресурсів.
За невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом (ст. 64 Закону № 889-VІІІ).
За правилами ч. 1 ст. 65 Закону № 889-VІІІ підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.
У пункті 5 частини 2 статті 65 Закону № 889-VІІІ дисциплінарним проступком визначено невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.
Згідно зі ст. 66 Закону № 889-VІІІ до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: зауваження; догана; попередження про неповну службову відповідність; звільнення з посади державної служби.
У разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 ч. 2 ст. 65 Закону № 889-VІІІ, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.
За визначенням ст. 67 Закону № 889-VІІІ дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.
Дисциплінарне стягнення - це передбачена законом міра примусу, що застосовується суб`єктом призначення до державного службовця, який порушив службову дисципліну, тобто вчинив дисциплінарний проступок.
Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними й поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає в порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами загального та спеціального законодавства про працю: Кодексом законів про працю України, Законом України "Про державну службу", правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень власника, уповноваженої ним адміністрації.
Особливе значення під час визначення діяння державного службовця як дисциплінарного проступку має наявність у вчиненні цього діяння вини державного службовця - певного психічного ставлення особи до своїх протиправних дій і їхніх шкідливих наслідків.
Наказ про притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності повинен містити чітке формулювання суті та обставин допущеного працівником проступку, підстави прийняття рішення про притягнення до відповідальності, час вчинення й час виявлення самого проступку та обґрунтування обрання певного виду стягнення, з урахуванням передбачених законодавством обставин.
Аналогічна правова позиція відображена у постанові Верховного Суду 09.12.2019 року у справі № 813/3820/17.
Отже, аналізуючи зміст оскаржуваного наказу суд приходить висновку, що позивач отримавши 25.01.2021 матеріали справ про порушення митних правил не провела процесуальні дії і не забезпечила з`ясування обставин, що підлягають з`ясування посадовою особою при розгляді справ про порушення митних правил та мають значення для правильного вирішення справи, чим порушила ст.489 Митного кодексу України у зв`язку із чим було прийнято рішення про закриття справ по причині закінчення строку накладання адміністративного стягнення.
Проте, досліджуючи зміст оскаржуваного наказу судом встановлено, що відповідач не зазначив в чому саме полягають дії/бездіяльність позивачки, що призвели саме до прийняття рішень про закриття справ по причині закінчення строку накладання адміністративного стягнення.
Зокрема, відповідач посилаючись на відсутність проведення ОСОБА_1 процесуальних дій і не забезпечення з`ясування обставин, що підлягають з`ясування посадовою особою при розгляді справ про порушення митних правил та мають значення для правильного вирішення справи приходить висновку, що у зв`язку із наведеними діями/бездіяльністю провадження по матеріалам справ про порушення митних правил призвело до прийняття рішень про закриття справ по причині закінчення строку накладання адміністративного стягнення.
Таким чином, суд вважає, що оскаржуваний наказ відповідача необґрунтований та винесений з порушенням вимог чинного законодавства, у зв`язку з чим підлягає скасуванню, а тому позовні вимоги щодо скасування наказу Слобожанської митниці Держмитслужби від 18.06.2021 року № 28-дс Про притягнення до дисциплінарної відповідальності підлягають задоволенню.
Щодо вимог про стягнення з Слобожанської митниці Держмитслужби на користь ОСОБА_1 суми надбавки за виконання особливо важливих завдань та командної премії, суд зазначає наступне.
Судом встановлено із розрахункового листа, що в червні 2021 року ОСОБА_1 не було нараховано та не було виплачено надбавку за виконання особливо важливих завдань та командну премію .
Так, порядок встановлення надбавки за виконання особливо важливих завдань та командної премії державним службовцям органів Держмитслужби України визначено Порядком встановлення призупинення, зменшення чи скасування надбавок та встановлення премій посадовим особам митних органів та працівникам спеціалізованого підрозділу митних органів, які безпосередньо здійснюють розроблення програмного забезпечення для митних органів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 24.04.2020 №310 (надалі по тексту Порядок №310) (чинний на час спірних правовідносин).
Відповідно до п.1 Порядку №310 передбачено, що цей Порядок визначає механізм встановлення, призупинення, зменшення чи скасування надбавок та встановлення премій посадовим особам митних органів, у тому числі тим, що працюють на умовах контракту про проходження державної служби (далі - посадові особи), та працівникам спеціалізованого підрозділу митних органів, які безпосередньо здійснюють розроблення програмного забезпечення для митних органів.
Згідно п.3 Порядку №310 передбачено, що посадовим особам та працівникам можуть встановлюватися такі види премій: командна премія відповідно до особистого внеску посадових осіб та працівників у загальний результат роботи структурного підрозділу та/або відповідного митного органу.
Також, п.9 Порядку №310 передбачено, що розмір командної премії посадових осіб та працівників залежить від їх особистого внеску в загальний результат роботи структурного підрозділу та/або відповідного митного органу з урахуванням таких критеріїв:
1) ініціативність у роботі;
2) якість виконання завдань, визначених положенням про структурний підрозділ, посадовою інструкцією, та/або виконання стратегічних завдань, що визначаються у стратегічному плані Держмитслужби, та/або планів з виконання показників з наповнення бюджету, а також дорученнями керівництва відповідного митного органу і безпосереднього керівника посадової особи та/або працівника;
3) своєчасне виконання завдань;
4) виконання додаткового обсягу завдань (участь у реалізації національних реформ, роботі комісій, робочих груп тощо);
5) дотримання правил внутрішнього службового розпорядку відповідного митного органу.
П.5 Порядку №310 визначено, що посадовим особам та працівникам у межах загального фонду оплати праці встановлюються надбавка за виконання особливо важливої роботи.
Також, п.7 Порядку №310 зазначено, що надбавки для посадових осіб та працівників, крім надбавок, визначених абзацами другим і третім пункту 5 цього Порядку, можуть бути зменшені, призупинені чи скасовані керівниками митних органів у порядку, визначеному Держмитслужбою.
П.25 Порядку №310 передбачено, що надбавка за виконання особливо важливої роботи встановлюється згідно з цим Порядком до посадових окладів посадових осіб та працівників з урахуванням одного з таких критеріїв:
1) виконання завдань та функцій щодо реалізації основних напрямів державної митної політики та пріоритетних реформ митних органів, участь у розробленні проектів нормативно-правових актів, проведення експертизи таких актів;
2) виконання роботи, що вимагає від працівника особливої організаційно-виконавчої компетентності та відповідальності.
Для посадових осіб та працівників територіальних органів надбавка за виконання особливо важливої роботи може встановлюватися залежно від навантаження під час виконання посадових обов`язків.
Надбавка за виконання особливо важливої роботи встановлюється згідно з наказом керівника відповідного митного органу.
Таким чином, досліджуючи зміст наведених норм суд приходить висновку, що до виключної компетенції керівника відповідного митного органу віднесено повноваження щодо встановлення надбавки за виконання особливо важливої роботи та командної премії, а тому суд відмовляє в задоволенні позовних вимог щодо стягнення з Слобожанської митниці Держмитслужби на користь ОСОБА_1 суми надбавки за виконання особливо важливих завдань та командної премії, оскільки розрахунок таких надбавок і премії належить до дискреційних повноважень відповідача.
Поряд з цим, згідно ч.2 ст.9 КАС України, з метою ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень суд може вийти за межі позовних вимог.
Таким чином, суд вважає, що порушене право позивача підлягає захисту шляхом зобов`язання Слобожанську митницю Держмитслужби нарахувати та виплатити ОСОБА_1 надбавку за виконання особливо важливої роботи та командну премію за червень 2021 року .
Відповідно до ч.1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин (ч. 2 ст.77 згаданого Кодексу).
За змістом статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
З урахуванням наведеного, позов ОСОБА_1 підлягає частковому задоволенню.
Відповідно до ч.1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Щодо стягнення з відповідача на користь позивача 3000,00 грн. в рахунок відшкодування витрат на професійну правничу допомогу, суд зазначає наступне.
Відповідно до ч. 1, п. 1 ч. 3 ст. 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
За змістом пункту першого частини третьої статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України розмір витрат на правничу допомогу адвоката, серед іншого, складає гонорар адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, які визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.
При цьому, склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.
В даному випадку, в якості підтвердження здійснення витрат на правничу допомогу, надані такі письмові докази: ордер, копія договору про надання професійної правничої допомоги від 07.07.2021 року, додаткова угода №1 до договору про надання правничої допомоги від 07.07.2021, квитанція № 50 від 07.01.2021 .
Відповідно до п. 3.2 договору про надання професійної правничої допомоги від 07.07.2021 року гонорар адвоката визначається за узгодженням сторін шляхом укладання додаткової угоди (а.с.76).
Згідно змісту додаткової угоди №1 розмір гонорару адвокату становить 3000 грн.
Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -
В И Р І Ш И В:
Адміністративний позов ОСОБА_1 до Слобожанської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування наказу задовольнити частково.
Скасувати наказ Слобожанської митниці Держмитслужби від 18.06.2021 року № 28-дс Про притягнення до дисциплінарної відповідальності.
Зобов`язати Слобожанську митницю Держмитслужби нарахувати та виплатити ОСОБА_1 надбавку за виконання особливо важливої роботи та командну премію за червень 2021 року .
В задоволенні інших позовних вимог - відмовити.
В задоволенні інших позовних вимог-відмовити.
Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду протягом тридцяти днів з дня складення судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.А. Прилипчук