Справа № 520/4299/22
Суддя: Сліденко А.В.
Дата ухвалення: 2022-02-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
про залишення позову руху
23 лютого 2022 р. справа № 520/4299/22
В оформленні матеріалів адміністративного позову виявлено низку недоліків.
По-перше, спірні правовідносини склалися з приводу незгоди заявника із нарахуванням йому податку на нерухоме майно за 2019 рік.
До суду ж позивач звернувся із даним позовом 17.02.2022 р. згідно відбитку штемпелю установи поштового зв`язку на конверті, у якому позовом 22.02.2022 р. надійшов до суду.
Відомості з приводу застосування позивачем процедури досудового оскарження спірного рішення у матеріалах позову відсутні, а тому до спірних правовідносин слід застосувати передбачений ч. 2 ст. 122 КАС України строк звернення до суду у шість місяців, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
З огляду на те, що відомості про дату, коли позивач дізнався про існування спірного рішення позивачем у тексті позову не викладені, суддя доходить до висновку про наявність ознак пропущення строку звернення до суду із даним позовом.
Твердження позивача про те, що до спірних правовідносин має застосовуватись строк звернення до суду у 1095 днів, який ним дотриманий, на увагу суду не заслуговує з огляду на наступне.
Дійсно, п.56.18 ст.56 Податкового кодексу України визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.
Проте, згідно правової позиції Верховного Суду у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду, яка викладена у постанові від 26.11.2020 р. по справі № 500/2486/19, граматичне тлумачення змісту пункту 56.18 статті 56 ПК України дає підстави для висновку, що вказана норма не встановлює процесуальних строків звернення до суду. Абзац перший цієї норми презюмує право платника податків використати судовий порядок оскарження відповідного рішення контролюючого органу та встановлює момент виникнення права на відповідне оскарження - з моменту отримання платником податків податкового повідомлення-рішення або іншого рішення контролюючого органу. Також він передбачає, що при реалізації такого права необхідно враховувати строки давності, установлені статтею 102 ПК України. При цьому мова йде не тільки про строки, згадані в абзаці першому пункту 102.1 цієї статті.
Аналіз статті 102 Податкового кодексу України дає підстави для висновку, що після закінчення визначеного у ній строку давності питання вирішення спору, зокрема, щодо правомірності податкового повідомлення рішення взагалі не може бути поставлене перед контролюючим органом вищого рівня або судом.
У зв`язку з наведеним право ініціювати в судовому порядку спір щодо правомірності податкових повідомлень-рішень та/або інших рішень контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання об`єктивно не може існувати протягом 1095 днів, оскільки така тривалість порушує принцип правової визначеності як одного з основних елементів верховенства права, а також не забезпечує досягнення мети й завдань функціонування податкової системи.
Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).
Усупереч викладеній нормі, заявником до позову не долучено жодних доказів ані стосовно обставин технічних характеристик спірної будівлі (в аспекті первісного призначення та фактичного використання), ані стосовно обставин провадження власної підприємницької діяльності.
До того ж, позов подано представником, але усупереч ч.6 ст.160 КАС України у тексті позову не відображено жодних відомостей про реєстраційний номер облікової картки платника податків підписанта або про номер та серію паспорта громадянина України підписанта.
Оскільки стан оформлення оформлення позову не відповідає вимогам ст. 160 та ст.161 КАС України, то позов має бути залишений без руху відповідно до ст. 169 КАС України та відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України з встановленням строку для усунення недоліків.
Керуючись ст. ст. 8, 19, 124, 129 Конституції України, ст.ст.6-9, 122, 123, 160, 169, 241-243, 248, 256, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя -
Позов - залишити без руху.
Встановити способом усунення недоліків подання до суду: заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду та доказів поважності причин подання позову поза межами передбаченого ст.122 КАС України строку на звернення до суду; позову, оформленого із дотриманням вимог ст.160 КАС України; усіх наявних доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги; а також доказів сплати судового збору у повному обсязі.
Надати строк для усунення недоліків в оформленні матеріалів позову - 10 днів з дня отримання копії цієї ухвали.
Роз`яснити, що наслідком неусунення недоліків є повернення позову.
Копію даної ухвали направити заявникові.
Роз`яснити, що надсилання кореспонденції судом здійснюється з урахуванням опублікованого на офіційному сайті суду повідомлення від 14.02.2022 р. про тимчасове припинення державного фінансування відправки поштової кореспонденції, що пов`язано з дефіцитом поточних видатків на забезпечення здійснення судочинства.
Роз`яснити, що ухвала набирає чинності з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Сліденко А.В.