Справа № 320/11308/21
Суддя: Балаклицький А. І.
Дата ухвалення: 2022-06-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 червня 2022 року 320/11308/21

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Балаклицького А.І., розглянувши у м. Києві в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до Товариства з обмеженою відповідальністю "І-Стейт" про припинення права на виконання будівельних робіт,

в с т а н о в и в:

Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "І-Стейт", в якому просить суд:

- припинити право на виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) "Реконструкція групи нежитлових приміщень №5 будівлі в літ. "А" з облаштуванням антресолі по вулиці Пухівська, 4 у Деснянському районі міста Києва" від 14.04.2021 №КВ04, замовник будівництва - Товариство з обмеженою відповідальністю "І-Стейт".

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що під час діяльності відповідача було встановлено факт порушення окремих вимог Закону України "Про архітектурну діяльність", що є підставою для припинення права на виконання будівельних робіт. З метою перевірки достовірності даних, наведених відповідачем у повідомленні про початок будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) від 14.04.2021 №КВ04, позивачем встановлено зміни техніко-економічних показників об`єкта в частині збільшення загальної площі об`єкта будівництва, що потребує отримання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки для проектування об`єкта будівництва. У зв`язку з чим, позивач і звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Відповідач позов не визнав, подав до суду відзив на позовну заяву, в якому просив суд відмовити у задоволенні позову з тих підстав, що позивачем жодних позапланових перевірок об`єкту та/або суб`єктів містобудування, перелічених у позові, не проводилося; відповідач про перевірку дізнався лише після ознайомлення з позовом; вся інформація про позапланову перевірку є недостовірною; жодних документів за результатами таких перевірок не складалося; жодних доказів вчинення будь-яких правопорушень відповідачем не було та немає, а отже відсутні будь-які підстави для задоволення позовних вимог.

При цьому відповідач наголосив на тому, що позивачем не надано жодного доказу про повідомлення відповідача про проведення перевірки.

Подібні дії позивача є порушенням вимог чинного законодавства України щодо порядку проведення перевірок, а отже навіть якщо перевірка дійсно мала місце, то її проведення не призводить до будь-яких правових наслідків.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 11.10.2021 відкрито провадження у справі та постановлено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у ній матеріалами.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 26.11.2021 зупинено провадження у справі.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 02.06.2022 поновлено провадження у справі та вирішено продовжити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 02.06.2021 відмовлено у прийнятті до розгляду судом заяви позивача про збільшення позовних вимог.

Статтею 258 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до частини 2 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі.

З огляду на завершення 30-ти денного терміну для подання заяв по суті справи, суд вважає за можливим розглянути та вирішити справу по суті у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами та доказами.

Розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що у задоволенні позову слід відмовити з таких підстав.

Департамент зареєстрував замовникові будівництва, Товариству з обмеженою відповідальністю "І-Стейт", на об`єкт будівництва: "Реконструкція групи нежитлових приміщень №5 будівлі в літ. "А" з облаштуванням антресолі по вулиці Пухівська, 4 у Деснянському районі міста Києва" повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CCI) від 14.04.2021 №КВ 04 (далі - повідомлення).

Згідно з даними, наведеними замовником будівництва у повідомленні, зокрема:

проектна документація розроблена ТОВ "Українські архітектурні технології" під керівництвом головного архітектора проекту ОСОБА_1 (серія та номер кваліфікаційного сертифіката АА №002059) та затверджена наказом директора ТОВ "І-Стейт", ОСОБА_2 від 01.03.2021 №3А-рд;

містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки не видавались згідно з пунктом 25 Переліку об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 06.11.2017 №289 (реконструкція житлових та нежитлових приміщень без зміни їх зовнішньої конфігурації та функціонального призначення, розміщення в існуючих житлових будинках, адміністративно-побутових та громадських будівлях вбудованих приміщень громадського призначення);

земельна ділянка для будівництва не використовується згідно з частиною четвертою статті 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності";

в частині характеристики житлових будинків (за наявності) зазначено загальну площу нежитлових приміщень об`єкта будівництва - 995,8 кв.м, характеристика інших нежитлових приміщень (за наявності) фундамент - залізобетон, стіни - газобетон, висота приміщень - 7,10 м, в частині основних показників об`єкта відповідно до проєктної документації загальна площа складає - 1660 кв.м.

На підставі наказу Департаменту від 11.05.2021 №552 було видано направлення від 11.05.2021 б/н для проведення планового (позапланового) заходу, зокрема ТОВ "І-Стейт".

Як вказано у позовній заяві, під час виїзду на місце 12.05.2021 посадової особи Департаменту з метою проведення перевірки доступ до об`єкта будівництва був обмежений, відповідальні особи були відсутні, що унеможливило проведення перевірки, оскільки відповідно до пункту 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Враховуючи зазначене, Департамент листом від 12.05.2021 №073-3959 запросив суб`єктів містобудування до Департаменту на 18.05.2021 об 11 год. 30 хв. за адресою: вул. Хрещатик, 32-А, 2-й поверх, м. Київ, а також зазначив про необхідність посадовим та/або уповноваженим особам суб`єктів містобудування надати необхідні для проведення перевірки документи.

Проте, вказує позивач, останні до Департаменту не з`явились, документів не надали.

Також, з метою здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою Департаменту здійснено пошук відомостей у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Державному реєстрі Іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна за цією адресою та сформовано інформаційну довідку від 13.05.2021, номер інформаційної довідки 256212704 (далі - інформаційна довідка).

В інформаційній довідці міститься інформація, що група нежитлових приміщень №5 (в літ. "А") за вказаною вище адресою площею - 827,6 кв.м. на праві приватної власності належить Товариству з обмеженою відповідальністю "І-Стейт" на підставі технічного паспорта №б/н від 09.09.2020 та висновку щодо технічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна серія та номер: 090920 від 09.09.2020 видані ТОВ "Консалтингова агенція з нерухомості".

Враховуючи зазначене, оскільки ТОВ "І-Стейт" не володіло на законних підставах групою нежитлових приміщень №5 будівлі в літ. "А" на вул. Пухівській, 4 загальною площею 995,8 кв.м., ТОВ "І-Стейт" не може бути замовником її реконструкції та не може затверджувати проектну документацію на об`єкт будівництва "Реконструкція групи нежитлових приміщень №5 будівлі в літ. "А" з облаштуванням антресолі по вулиці Пухівська, 4 у Деснянському районі міста Києва", оскільки остання розроблена з порушенням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Оскільки відбулися зміни техніко-економічних показників об`єкта в частині збільшення загальної площі об`єкта будівництва, що потребує отримання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки для проектування об`єкта будівництва.

Враховуючи зазначене, проектна документація "Реконструкція групи нежитлових приміщень №5 будівлі в літ. "А" з облаштуванням антресолі по вулиці Пухівська, 4 у Деснянському районі міста Києва", яка передбачає збільшення геометричних розмірів, розроблена без однієї із складових вихідних даних, а саме: без містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки для проектування об`єкта будівництва, чим порушено частину першу статті 29, абзац 1 частини першої статті 31, частину восьму статті 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Відповідно до частини другої статті 391 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду звертається до суду із позовом про скасування реєстрації такої декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Повноваження органів державного архітектурно-будівельного контролю у спірних правовідносинах визначаються, зокрема, Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 №3038-VI (далі - Закон №3038-VI) (у редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин), Законом України "Про архітектурну діяльність" від 20.05.1999 №687-XIV (далі - Закон №687-XIV), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі - Порядок №533), Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466 (далі - Порядок №466), Положенням про Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), затвердженого розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 01.10.2015 №978 (в редакції від 31.12.2020) (далі - Положення №978).

Положеннями статті 6 Закону №3038-VI визначено, що управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України. Кабінетом Міністрів України. Верховною Радою Автономної Республіки Крим. Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

Відповідно до Порядку №533 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських адміністрацій.

Згідно з положеннями статті 34 Закону №3038-VI замовник має право виконувати будівельні роботи після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CCI). Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Частиною першою статті 36 Закону №3038-VI визначено, що право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Відповідно до пункту 13 Порядку №466 повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 до цього Порядку подається замовником (його уповноваженою особою) до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю через центр надання адміністративних послуг або через електронний кабінет шляхом подання засобами програмного забезпечення Єдиного державного веб-порталу електронних послуг або заповнюється та надсилається рекомендованим листом з описом вкладення до центру надання адміністративних послуг.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом п`яти робочих днів з дня надходження повідомлення забезпечує внесення інформації, зазначеної у повідомленні, до реєстру згідно з цим Порядком.

Суд зазначає, що саме по собі повідомлення про початок виконання будівельних робіт не є дозвільним документом, а має декларативний характер. Таке повідомлення подається замовником з метою отримання права на виконання будівельних робіт.

Частиною другою статті 34 Закону №3038-VI передбачено, що зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.

Згідно з частиною першою статті 39 Закону №3038-VI прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

Частинами п`ятою та шостою статті 39 Закону №3038-VI закріплено, що датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта є дата реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або видачі сертифіката.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю повертає декларацію про готовність об`єкта до експлуатації замовникові, якщо декларація подана чи оформлена з порушенням установлених вимог, з обґрунтуванням причини у строк, передбачений для її реєстрації.

Рішення про реєстрацію або повернення декларації про готовність об`єкта до експлуатації може бути розглянуто у порядку нагляду центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду (без права реєстрації декларації), або оскаржено до суду.

Питання прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів врегульовані постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №461.

Матеріалами справи підтверджується, що згідно з інформацією, яка міститься на порталі Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва стосовно об`єкта "Реконструкція групи нежитлових приміщень №5 будівлі в літ. "А" з облаштуванням антресолі по вулиці Пухівська, 4 у Деснянському районі міста Києва", декларація про готовність до експлуатації об`єкта 06.09.2021 є зареєстрованою (реєстраційний номер КВ45).

Враховуючи вищевикладене, суд при ходить до висновку, що реєстрація повідомлення про початок виконання будівельних робіт є актом одноразового застосування, який потягнув за собою настання певних правових наслідків, у даному випадку, вчинення дій щодо реалізації наданого відповідачу права на проведення будівельних робіт.

Після реєстрації декларації про готовність об`єкту до експлуатації, повідомлення про початок виконання будівельних робіт вичерпує свою дію фактом виконання.

Вказаний висновок узгоджується з правовою позицією, викладеною, зокрема, у постановах Верховного Суду від 19.09.2018 у справі №804/1510/16, від 02.10.2018 у справі №465/1461/16-а та від 05.06.2019 у справі №815/3172/18.

Отже, станом на день винесення рішення, підстави для задоволення позовних вимог відсутні у зв`язку з тим, що позивач, незважаючи на встановлені ним невідповідності у повідомленні про початок виконання будівельних робіт, зареєстрував декларацію про готовність до експлуатації об`єкта. Вказана обставина є самостійною підставою для відмови у задоволенні позовних вимог, оскільки свідчить про те, що будівельні роботи на об`єкті вже завершено.

За загальним правилом, що випливає з принципу змагальності, кожна сторона повинна подати докази на підтвердження обставин, на які вона посилається, або на спростування обставин, про які стверджує інша сторона.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

При цьому суд зазначає, що відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 року, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.

Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Ruiz Torija v. Spain" від 9 грудня 1994 року, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Таким чином, повно та всебічно розглянувши матеріали справи, дослідивши та оцінивши у сукупності наявні докази, суд дійшов висновку, що у задоволенні адміністративного позову слід відмовити.

Підстави для вирішення судом питання про розподіл між сторонами судових витрат у відповідності до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України відсутні.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 143, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Балаклицький А. І.