Справа № 160/457/22
Суддя: Бондар Марина Володимирівна
Дата ухвалення: 2022-05-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
24 травня 2022 року Справа № 160/457/22
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Бондар М.В.
при секретарі судового засідання Котляревській Г.С.
представника позивача Гелетій М.Т.
представника відповідачів Кононової О.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «МОРІСТОН» до Дніпровської митниці про визнання протиправними і скасування рішень, -
Товариство з обмеженою відповідальністю «МОРІСТОН» (далі - ТОВ «МОРІСТОН», позивач) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Дніпровської митниці (далі Дніпровська митниця, відповідач), в якому позивач просить визнати протиправними та скасувати:
- рішення про коригування митної вартості товарів №UA110140/2021/000051/1 від 29.11.2021 року;
- картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA110140/2021/000296 від 29.11.2021 року.
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що на умовах та в рамках зовнішньоекономічного контракту між ТОВ «МОРІСТОН» (Покупець) та компанією «JIANGMEN HUAXIANG INDUSTRIAL CO., LTD» (Китай) (Продавець) № JMHX/MR-2020 від 01.06.2020 року було організовано поставки товарів з Китаю до України, а саме електрочайники побутові в асортименті. 29.11.2021 року представником декларанта було подано митну декларацію №UA110140/2021/013609 (номер встановлений після коригування - № UA110140/2021/013648). Відповідно до поданої декларації митна вартість встановлена згідно з комерційним інвойсом від 20.09.2021 року № SB210920. Під час декларування товарів за вказаною електронною митною декларацією позивачем обрано основний метод визначення митної вартості товару за ціною договору та подані документи, що підтверджують заявлену митну вартість товару відповідно до вимог статті 53 Митного кодексу України. Вказує, що в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості товарів митницею не зазначено в чому полягають сумніви щодо заявленої декларантом митної вартості товару, не обґрунтовано неможливість застосування основного методу визначення митної вартості та застосування резервного методу. Всі необхідні документи для підтвердження митної вартості товару наявні у підприємства та надані під час митного оформлення товару. З огляду на викладене позивач вважає, що спірне рішення про коригування митної вартості товару та картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення є безпідставними та такими, що підлягають скасуванню.
Ухвалою суду від 17.01.2022 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи в порядку статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України.
08.02.2022 року представник відповідача надав до суду відзив на позовну заяву, в якому просив суд відмовити у задоволенні позову. В обґрунтування своєї позиції зазначив, що за результатами здійснення митного контролю було встановлено, що документи, які підтверджують числові значення складових митної вартості містять розбіжності та не містять усіх відомостей, що впливають на числові значення складових митної вартості товару та всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Дніпровською митницею проведено з позивачем процедуру консультацій та запропоновано надати додаткові документи. Проте, позивач не усунув виявлені розбіжності, внаслідок чого Дніпровською митницею винесено оскаржуване рішення про визначення митної вартості товарів. Відповідачем було послідовно застосовано методи визначення митної вартості товарів та відкориговану митну вартість за резервним методом із урахуванням митної вартості імпортованого товару за раніше оформленою митною декларацією. За наведених обставин, оскаржуване рішення прийнято митницею відповідно до норм чинного законодавства.
На підставі ухвали від 28.03.2022 року суд перейшов до розгляду справи за правилами загального позовного провадження з призначення підготовчого засідання на 20.04.2022 року та зобов`язав позивача надати суду докази.
20.04.2022 року оголошено перерву в підготовчому засіданні до 04.05.2022 року.
04.05.2022 року представником позивача надано до суду клопотання про доручення доказів: пояснення з перекладом від продавця товару щодо витрат по доставці в пункт призначення та пояснення директора ТОВ «МОРІСТОН» щодо умов поставки товару.
04.05.2022 року закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті в судовому засіданні на 24.05.2022 року.
У судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги та просив задовольнити позовну заяву в повному обсязі; представник відповідача проти позову заперечувала та просила повністю відмовити у задоволенні позовних вимог.
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд доходить висновку про відмову у задоволенні позовних вимог у повному обсязі, з огляду на таке.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що 01.06.2020 року між ТОВ «МОРІСТОН» (Покупець) та компанією «JIANGMEN HUAXIANG INDUSTRIAL CO., LTD» (Китай) (Продавець) укладено зовнішньоекономічний Контракт № JMHX/MR-2020.
За умовами Контракту Продавець продає, а Покупець купує Товар - побутову техніку, посуд, столові прибори, згідно інвойсів на кожну поставку, які є невід`ємною частиною даного контракту (п. 1.1. Контракту).
Ціни на Товар встановлюються в доларах США і вказуються в інвойсах на кожну окрему партію Товару (п. 2.1. Контракту).
Пунктом 2.4. Контракту визначено, що ціни на Товар включають в себе вартість самого Товару, упаковки, маркування, навантаження і його доставки до обумовленого умовам пункту.
Загальна вартість цього контракту складається з сум всіх інвойсів по даному контракту (п.3.1 Контракту).
Валюта платежу - долари США (п.4.1. Контракту).
Форма оплати - безготівковий розрахунок (п. 4.2 Контракту).
Оплата за товар може проводитися як на умовах передоплати, так і на умовах оплати інвойсу через 180 днів після отримання товару на склад Покупця в Україні, і це зазначається в інвойсі на конкретну партію товару (п. 4.3. Контракту).
20.09.2021 року компанією «JIANGMEN HUAXIANG INDUSTRIAL CO., LTD» (Китай) складено комерційний інвойс № SB210920 на поставку ТОВ «МОРІСТОН» Товару:
- електрочайник PICOLA PEK-01 у кількості 2712 шт. з ціною за одиницю 0,60 дол. США, на суму 1627,20 дол. США;
- електрочайник PICOLA PEK-03 у кількості 2004 шт. з ціною за одиницю 0,75 дол. США, на суму 1503,00 дол. США;
- електрочайник LIBERTON LEK-1803 Black у кількості 2004 шт. з ціною за одиницю 0,75 дол. США, на суму 1503,0 дол. США;
- коробка пакувальна PEK-01/ PEK-03/ LEK-1803 у кількості 57 шт. з ціною за одиницю 0,15 дол. США, на суму 8,55 дол. США.
Загальна вартість товару 4641,75 дол. США.
Умови поставки товару: з Цзянминь, Китай до Дніпро, Україна DAP Дніпро, Україна.
Оплата товару: 180 днів після поставки партії товару.
29.11.2021 року представником декларанта було подано митну декларацію №UA110140/2021/013609 (номер встановлений після коригування - № UA110140/2021/013648).
Відповідно до поданої декларації митна вартість встановлена згідно з комерційним інвойсом № SB210920 від 20.09.2021 року. Митна вартість товарів визначена із застосуванням основного методу.
Так, у митній декларації № UA110140/2021/013609 поданій декларантом, було зазначено загальну суму товарів за рахунком, відповідно до інвойсу (графа 22), що складала 4641,75 дол. США.
На підтвердження митної вартості товарів до митного органу було надано наступні документи:
- пакувальний лист від 20.09.2021;
- рахунок-фактура (інвойс) № SB210920 від 20.09.2021;
- коносамент №UTRUST21090517 від 04.10.2021;
- автотранспортна накладна № 2626 від 28.11.2021;
- декларація про походження товару №CВ210920 від 20.09.2021;
- комерційна пропозиція від 01.09.2021;
- прейскурант (прайс-лист) виробника товару від 01.09.2021;
- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) №1 від 01.09.2020;
- зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу № JMHX/MR-2020 від 01.06.2020;
- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) від 04.10.2021;
- інструкція від 11.11.2021;
- інформація морських агентів від 11.11.2021;
Під час здійснення митницею контролю правильності визначення митної вартості товару виявлені розбіжності у наданих документах, що стало підставою для витребування у декларанта додаткових документів для підтвердження митної вартості товару: 1) якщо рахунок сплачено - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 2) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 3) транспортні (перевізні) документ, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 4) якщо здійснювалося страхування - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; 5) виписки з бухгалтерської документації; 6)каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, т/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Листом ТОВ «МОРІСТОН» від 29.11.2021 року митницю повідомлено про відсутність додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості товару.
В обгрунтування прийнятого рішенні відповідачем зазначено наступне:
«Згідно п. 1 ст. 320 МК України - «форми та обсяг контролю, достатнього для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи та міжнародних договорів України при митному оформленні, обираються на підставі результатів системи управління ризиками». За результатами формато - логічного контролю автоматизованою системою аналізу ризиків за ЕМД від 29.11.2021 №UA110140/2021/013609 згенеровано обов`язкову форму контролю 105-2 Контроль правильності визначення митної вартості товарів, 106-2 Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів. Керуючись положеннями частини п`ятої ст.54 МКУ митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право упевнитися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку поданих для цілей визначення митної вартості товару. Відповідно до п.4.1. ст. 54 Митного кодексу України здійснено контроль наявності в підтверджуючих документах усіх відомостей в кількісному виразі, використаних при обчисленні митної вартості. Відповідно до Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року за митними органами зберігається право перевіряти інформацію імпортерів щодо визначення митної вартості, з точки зору її повноти і правильності (стаття 17 та додаток III, параграф 6 Угоди).Відповідно до п.2 та п.10 ст.58 та у відповідності з підпунктом 2 п.2 ст.52 декларант зобов`язаний подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню. За результатами перевірки документів та відомостей, доданих до митної декларації, з урахуванням положень статті 337 Кодексу, встановлено, що документи, які підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості, містять розбіжності та не містять всіх даних відповідно до обраного декларантом методу визначення митної вартості (п. З ст. 53 МКУ), а саме: за ЕМД від 29.11.2021 №UA110140/2021/013609 заявлені Товари відповідно до зовнішньоекономічного контракту JMHX/MR-2020 від 01.06.2020 між виробником товару JIANGMEN HUAXIANG INDUSTRIAL CO., LTD. та покупцем ТОВ "МОРІСТОН" (код документу 4104-контракт з виробником).Якщо рахунок сплачено, документами, які підтверджують митну вартість товарів, відповідно до положень частини другої ст.53 МКУ, є банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, інші платіжні або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару. Відповідно до пункту 5.1. контракту JMHX/MR-2020 від 01.06.2020 поставка Товару Покупцеві здійснюється окремими партіями, протягом терміну дії цього Контракту і визначається інвойсами на кожну окрему партію Товару. Відповідно до пункту 4.3. контракту JMHX/MR-2020 від 01.06.2020 оплата за товар може проводитися як на умовах передоплати, так і на умовах оплати інвойсу через 180 днів після отримання товару на склад Покупця в Україні, і це зазначається в інвойсі на конкретну партію Товару. У комерційному рахунку SB210920 від 20.09.2021 зазначено, що умови оплати: Протягом 180 днів після поставки партії товару. Вказана схема розрахунків за поставлений товар може свідчити про наявність додаткових умов та домовленостей, які унеможливлюють підтвердження заявленої ціни товарів як такої, що базується на дійсній вартості згідно статті VII ГАТТ. Поставка товару з таким відстроченням по оплаті також може розглядатись як прихований лізинг, яким передбачаються лізингові платежі, які не розглядаються як частина митної вартості лише за певних умов (п.5 ст.51 МКУ). Відповідно до Податкового кодексу України сплачений при імпорті товару ПДВ за комерційною операцією (з оплатою за товар) включається до податкового кредиту (п.198.1 ПКУ). Декларування зі значним відстроченням оплати також призводить до формування податкового кредиту, який не підтверджено оплатою. Відповідно до п.2.5 Порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого наказом МФУ від 30.05.12 №631, для виконання відповідних митних формальностей, з урахуванням положень ст.254 МКУ, необхідно забезпечення декларантом перекладу документів українською мовою для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України при здійсненні зовнішньоекономічних операцій. Наданий переклад інвойсу SB210920 від 20.09.2021 містить печатку продавця!, що не передбачено умовами контракту та не відповідає вимогам щодо перекладу товаротранспортних документів. Відповідно до вимог п.8 статті 264 МКУ з моменту прийняття митним органом митної декларації вона є документом, що засвідчує факти, які мають юридичне значення, а декларант або уповноважена ним особа несе відповідальність за подання недостовірних відомостей, наведених у цій декларації. Згідно п.1.1 контракту JMHX/MR-2020 від 01.06.2020 Продавець продає, а Покупець купує Товар - побутову техніку, посуд, столові прибори, згідно інвойсів на кожну поставку, які є невід`ємною частиною даного контракту. У наданому рахунку SB210920 від 20.09.2020 відсутні відомості про торгівельну марку, заявлену декларантом у електронному інвойсі ЕМД. Заявлений у електронному інвойсі ЕМД виробник товару також не зазначений у інвойсі SB210920. Зазначені відомості не підтверджені документально та відсутні у товаросупровідних документах (контракт, інвойс, прайс, комерційна пропозиція). У морському коносаменті UTRUST21090517 від 04.10.2021 назва товару, що імпортується, не відповідає заявленим товарам у ЕМД та ТСД. Всупереч вимогам Порядку заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа (наказ Мінфін від 30.05.2012 №651) у графі 31 ЕМД не зазначені технічні характеристики та параметри чайників, які містяться у комерційній пропозиції (потужність, об`єм). Відповідно до п.6.3. наданого до митного оформлення контракту зазначено, що Продавець гарантує якість Товару протягом 12 місяців з дня здійснення поставки за умови його нормального експлуатування. При виявленні дефектів протягом зазначеного терміну, не є наслідком неправильної експлуатації, під технічним контролем і за погодженням сторін після процедури сервісного обслуговування, організованого Продавцем, Продавець зобов`язується компенсувати їх вартість Покупцеві. Вказаний документ, що містить відомості про якісні характеристики та мають влив на його вартість, до митного оформлення не надано. У графі 44 ЕМД декларантом заявлено характер угоди-контракт з виробником (4104).У відповідності до Наказу Міністерства фінансів України від 20.09.2012 № 1011 «Про затвердження відомчих класифікаторів інформації з питань державної митної справи, які використовуються у процесі оформлення митних декларацій» код документа 4104 це Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів. Слід зазначити, що для підтвердження виробника товарів можуть бути надані документи, в тому числі:- копія ліцензії на виробництво товару;- копія нормативно- технічної документації на виготовлення товару;- копія сертифікату на систему якості товару;- копія сертифікату продукції власного виробництва;- копія свідоцтва про присвоєння товару штрихового коду EAN. Відповідно до розділу 2 контракту 2.1. Ціни на Товар встановлюються в доларах США і вказуються в інвойсах на кожну окрему партію Товару. 2.2. Ціни на товар, умови поставки, умови оплати вказані в інвойсі і обумовлюються на кожну партію товару. 2.3. Ціни на Товар та умови поставки (відповідно до правил ІНКОТЕРМС в редакції 2010 року) обумовлюються на кожну партію товару окремо і вказуються в інвойсі. 2.4. Ціни на Товар включають в себе вартість самого Товару, упаковки, маркування, навантаження і його доставки до обумовленого умовами пункту. 2.5. При зміні в одному модельному ряду номенклатури Товару, ціна знову внесеного вироби приймається за аналогічним виробу. При цьому сума Контракту залишається незмінною. Згідно інвойсу № SB210920 від 20.09.2021 комерційні умови поставки заявленого товару DAP Дніпро. За заявленими в Україні умовами поставки - DAP Дніпро, продавець зобов`язаний за власний рахунок укласти договір перевезення до вказаного місця призначення -м. Дніпро, а також оплатити всі витрати до поіменованого пункту. З урахуванням правил Інкотермс 2010, Коментаря Міжнародної торгово промислової палати (ICC) до правил Інкотермс 2010, продавцем оплачено всі витрати і фрахт до порту призначення - порт Південний, Україна, без вивантаження, тоді як за задекларованими в Україні умовами поставки - DAP Дніпро, продавець зобов`язаний за власний рахунок укласти договір перевезення до вказаного місця призначення - м. Дніпро, а також оплатити додаткові витрати, які стягуються вантажно - розвантажувальними комплексами (терміналами) у порту. У наданій експортній декларації зазначені умови поставки CFR та заявлена вартість партії товарів згідно інвойсу № SB210920 від 20.09.2021 - 4641,75 дол. США на умовах поставки DAP Дніпро, а також зазначені витрати на транспортування за маршрутом Шекоу - порт Південний -1222 дол. США. Включення у вартість партії товарів витрат по доставці з порту Південний до м. Дніпро не підтверджено. Враховуючи вищевикладене, з метою здійснення контролю за правильністю та повнотою визначення декларантом митної вартості товару, відповідно до ч. 5 ст. 54 МКУ, використовуючи право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, з урахуванням п.2, п.3 ст. 53 МКУ, в рамках проведення консультацій з метою обґрунтування вибору методу визначення митної вартості, декларанта зобов`язано протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 2) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 3) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 4) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; 5) виписку з бухгалтерської документації) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. Згідно п.6 ст. 53 Митного кодексу України, декларант за власним бажанням може подати додаткові наявні у нього документи для підтвердження заявленої ним митної вартості товару. Строк подання документів 10 днів. Про відмову від подання додаткових документів або про бажання надати додаткові наявні у Вас документи, прошу повідомити шляхом надіслання електронного повідомлення. 29.11.2021 отримано лист від декларанта TOB "МОРІСТОН" про відсутність можливості надання додаткових документів протягом 10-денного терміну відповідно до статті 53 МКУ. Митницею проведено контроль наявності в наданих документах всіх відомостей, що підтверджує заявлений рівень митної вартості. Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. Враховуючи зазначені в повідомлені митниці результати перевірки документів, наданих до митного оформлення оцінюваної партії товару за ЕМД від 29.11.2021 №UA110140/2021/013609, відсутність документального підтвердження повноти включення витрат відповідно до положень ч. 10 ст.58 МКУ, відсутності документального підтвердження заявленого рівня вартості як ціни, що фактично сплачена, метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не може бути застосований відповідно п.2. ст.58 МКУ, п.6 ст.54 МКУ. Проводиться консультація з метою обґрунтування вибору методу визначення митної вартості. Відповідно до ст.59 МКУ, у разі якщо митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена згідно з положеннями ст.58 МКУ, за основу для її визначення береться вартість операції з ідентичними товарами, що продаються на експорт в Україну з тієї ж країни і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього. При цьому під ідентичними розуміються товари, однакові за всіма ознаками з оцінюваними товарами, у тому числі за такими, як: 1) фізичні характеристики; 2) якість та репутація на ринку; 3) країна виробництва; 4) виробник. Відповідно до ст.60 МКУ (метод визначення митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних товарів), у разі якщо митна вартість оцінюваних товарів не може бути визначена згідно з положеннями ст.58 і ст.59 МКУ, за митну вартість береться прийнята митним органом вартість операції з подібними (аналогічними) товарами, які продано на експорт в Україну і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього. Відповідно до п.2. ст.60 МКУ, під подібними розуміються товари, хоч і не однакові за всіма ознаками, але мають схожі характеристики і складаються зі схожих компонентів, завдяки чому виконують однакові функції, порівняно з товарами, що оцінюються. Згідно п.3 ст.60 МКУ, для визначення, чи є товари подібними (аналогічними), враховуються якість товарів, наявність торгової марки та репутація цих товарів на ринку. Відповідно до положень п.4 ст.59 та п.5 ст.60 МКУ, ціна договору щодо ідентичних або подібних товарів береться за основу для визначення митної вартості, якщо ці товари ввезено приблизно в тій же кількості та на тих же комерційних умовах. У разі якщо митна вартість оцінюваних товарів не може бути визначена відповідно до положень статей 58 - 61 цього Кодексу, їх митна вартість визначається згідно з положеннями цієї статті 62 МК України на основі віднімання вартості, крім випадків, коли на вимогу декларанта або уповноваженої ним особи послідовність застосування цієї статті та статті 63 цього Кодексу може бути зворотною. Методи на основі віднімання та додавання вартості повинні ґрунтуватися на даних, які є об`єктивними, підтверджуються документально, піддаються обчисленню та належать до вартості витрат, понесених виробником при виробництві оцінюваних товарів. Відсутність у органу доходів та зборів та у декларанта необхідних документів унеможливила застосування методів на основі віднімання та на основі додавання вартості товарів. У зв`язку із неможливістю застосування вказаних методів визначення митної вартості послідовно розглядаємо можливість застосування резервного методу визначення митної вартості. У разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT). Митна вартість, визначена митницею, згідно з положеннями ст.64 МКУ .У відповідності до п.3 ст.337 МКУ проведено контроль співставлення - автоматизоване порівняння даних, які містяться в митній декларації або інших документах, поданої для митного оформлення, з даними, які містяться в електронних ресурсах митних органів. Відповідно до ст. 33 Митного кодексу України митні органи використовують інформаційні ресурси, що знаходяться у їх віддані, створені, оброблені та накопичені в інформаційних системах та складаються із відомостей, що містяться у документах, які надаються під час проведення митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів, та інших документах. Рівень заявленої декларантом митної вартості товару «Електрочайники побутові. Торгівельна марка: PICOLA, LIBERTON. Виробник: JIANGMEN HUAXIANG INDUSTRIAL CO., LTD. (КИТАЙ)» - 0,825 дол./кг та 0,689 дол./шт. За результатом контролю співставлення встановлено наявність інформації про митні оформлення товарів: - «Прилади електронагрівальні, побутові, нові, що працюють від напруги 220В, в асортименті: електрочайники. Торговельна марка : ATLANFA», співставного з оцінюваним товаром №1 з урахуванням опису товару, якісних характеристик, функціонального призначення, країни виробництва та відправлення, наявності торгівельної марки, умов поставки, імпортованого за резервним методом (2 г) у найближчий до митного оформлення часта випущеного у вільний обіг на умовах CFR Одеса, вагою нетто 6888,6 кг, за ЕМД від 11.09.2021 № UA500020/2021/210868 на рівні 2,16 дол/шт. У зв`язку з неможливістю застосування митної вартості, заявленої декларантом, з урахуванням вищезазначеного прийнято Рішення про коригування митної вартості від 29.11.2021 № UA110140/2021/000051/1. Митна вартість оцінюваного товару № 1 скоригована митницею за другорядним методом визначення митної вартості -2 г) Резервним методом, згідно з положеннями ст.64 МКУ, та ґрунтується на рівні митної вартості товарів за ЕМД від 06.06.2021 № UA500020/2021/210868 на рівні 2,16 дол/шт. У відповідності до ст.52 МКУ, декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право: - на випуску вільний обіг товарів, що декларуються, у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X МКУ в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої ст.55 МКУ (п.3.2 МКУ);- оскаржувати у порядку, визначеному главою 4 МКУ, рішення про коригування митної вартості (п.3.4 МКУ).»
У зв`язку з прийняттям митницею рішення про коригування митної вартості товару, позивачу було відмовлено в митному оформленні та складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів № UA110140/2021/000296.
Надаючи правову оцінку правовідносинам, що виникли між сторонами та вирішуючи спір по суті, суд виходить з наступного.
Пунктом 24 частини 1 статті 4 Митного кодексу України (надалі - МК України) визначено, що митний контроль - сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно - правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.
Згідно з Угодою про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року за митними органами зберігається право перевіряти інформацію імпортерів щодо визначення митної вартості, з точки зору її повноти і правильності (стаття 17 та додаток III, параграф 6 Угоди).
Відповідно до статті VII Генеральної угоди з тарифів та торгівлі оцінка ввезеного товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості ввезеного товару або вартості аналогічного товару.
За змістом статей 49, 50 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відомості про митну вартість товарів використовуються, зокрема, для нарахування митних платежів.
Митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.
Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу (частини 1 та 2 статті 51 МК України).
Відповідно до частини 2 статті 52 МК України декларант, який заявляє митну вартість товару, зобов`язаний подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.
Згідно з частиною 1 статтею 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
Частиною 2 статті 53 МК України визначено документи, які підтверджують митну вартість товарів: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок - фактура (інвойс) або рахунок - проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі - продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Відповідно до частини 3 статті 53 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс - листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Згідно зі статтею 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.
Аналіз наведених норм дає підстави вважати, що митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості товару і з цією метою мають повноваження витребувати додаткові документи для перевірки зазначеної митної вартості в разі наявності підстав для сумніву в правильності митної оцінки товару, що переміщується через митний кордон України.
Оцінюючи висновки відповідача про наявність розбіжностей у документах, наданих до митного оформлення, що стали підставою для витребування додаткових документів та коригування заявленої позивачем митної вартості, суд виходить з такого.
Відповідно до пункту 5.1. контракту № JMHX/MR-2020 від 01.06.2020 поставка Товару Покупцеві здійснюється окремими партіями, протягом терміну дії цього Контракту і визначається інвойсами на кожну окрему партію Товару.
Відповідно до пункту 4.3. контракту № JMHX/MR-2020 від 01.06.2020 оплата за товар може проводитися як на умовах передоплати, так і на умовах оплати інвойсу через 180 днів після отримання товару на склад Покупця в Україні, і це зазначається в інвойсі на конкретну партію Товару.
У комерційному рахунку № SB210920 від 20.09.2021 року зазначено, що умови оплати: протягом 180 днів після поставки партії товару. Вказана схема розрахунків за поставлений товар може свідчити про наявність додаткових умов та домовленостей, які унеможливлюють підтвердження заявленої ціни товарів як такої, що базується на дійсній вартості згідно зі статтею VII ГАТТ. Поставка товару з таким відстроченням по оплаті також може розглядатись як прихований лізинг, яким передбачаються лізингові платежі, які не розглядаються як частина митної вартості лише за певних умов (частина .5 статті 51 МК України). Відповідно до Податкового кодексу України сплачений при імпорті товару ПДВ за комерційною операцією (з оплатою за товар) включається до податкового кредиту (пункт.198.1 статті 198 ПК України). Декларування зі значним відстроченням оплати також призводить до формування податкового кредиту, який не підтверджено оплатою.
Відповідно до пункту 2.5 Порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого наказом МФУ від 30.05.12 №631, для виконання відповідних митних формальностей, з урахуванням положень статті 254 МК України, необхідно забезпечення декларантом перекладу документів українською мовою для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України при здійсненні зовнішньоекономічних операцій. Наданий переклад інвойс №SB210920 від 20.09.2021 містить печатку продавця, що не передбачено умовами контракту та не відповідає вимогам щодо перекладу товаротранспортних документів.
Відповідно до вимог частини 8 статті 264 МК України з моменту прийняття митним органом митної декларації вона є документом, що засвідчує факти, які мають юридичне значення, а декларант або уповноважена ним особа несе відповідальність за подання недостовірних відомостей, наведених у цій декларації.
У наданому рахунку № SВ210920 від 20.09.2021 відсутні відомості про торгівельну марку, заявлену декларантом у електронному інвойсі ЕМД. Заявлений у електронному інвойсі ЕМД виробник товару також не зазначений у інвойсі № SВ210920. Зазначені відомості не підтверджені документально та відсутні у товаросупровідних документах (контракт, інвойс, прайс, комерційна пропозиція).
У морському коносаменті №UTRUST21090517 від 04.10.2021 назва товару, що імпортується, не відповідає заявленим товарам у ЕМД та ТСД.
Всупереч вимогам Порядку заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа у графі 31 ЕМД не зазначені технічні характеристики та параметри чайників, які містяться у комерційній пропозиції (потужність, об`єм).
У графі 44 ЕМД декларантом заявлено характер угоди-контракт з виробником (4104). У відповідності до наказу Міністерства фінансів України від 20.09.2012 № 1011 «Про затвердження відомчих класифікаторів інформації з питань державної митної справи, які використовуються у процесі оформлення митних декларацій» код документа 4104 це - зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів.
Для підтвердження виробника товарів можуть бути надані документи, в тому числі: нормативно-технічної документації на виготовлення товару; - копія сертифікату на систему якості товару; - копія сертифікату продукції власного виробництва; - копія свідоцтва про присвоєння товару штрихового коду EAN.
Тобто, якщо виробник товару не є його продавцем, та договірні відносини з ним не встановлені, це може свідчити про посередницький характер угоди.
Пряма поставка товару від його виробника або поставка від посередника, впливає на митну вартість цього товару, оскільки зовнішньоекономічна операція із залученням посередника тягне додаткові витрати (як мінімум, посередницька винагорода).
Ціни на Товар включають в себе вартість самого Товару, упаковки, маркування, навантаження і його доставки до обумовленого умовами пункту.
За задекларованими в Україні умовами поставки - DAP Дніпро, продавець зобов`язаний за власний рахунок укласти договір перевезення до вказаного місця призначення - м.Дніпро, а також оплатити додаткові витрати, які стягуються вантажно - розвантажувальними комплексами (терміналами) у порту.
У наданій експортній декларації зазначені умови поставки CFR та заявлена вартість партії товарів згідно інвойсу № SB210920 від 20.09.2021 - 4641,75 дол. США на умовах поставки DAP Дніпро, а також зазначені витрати на транспортування за маршрутом Шекоу - порт Південний - 1222 дол. США.
Включення у вартість партії товарів витрат по доставці з порту Південний до м. Дніпро не підтверджено.
З огляду на зазначене, суд погоджується з доводами Дніпровської митниці, що надані декларантом документи не містять всіх відомостей щодо складових митної вартості та містять розбіжності; декларантом не виконано вимоги щодо надання додаткових документів.
Суд критично оцінює надані позивачем на вимогу суду до матеріалів справи копії листів контрагента позивача та директора ТОВ «МОРІСТОН», оскільки наведена в них інформація протирічить первинним документам, що були надані під час митного оформлення товарів.
Крім того, суд враховує, що ідентичний товар (та сама торгівельна марка та той самий артикль) продаються на митній території України через мережу Інтернет за вартістю, яка у 2000% перевищує заявлену позивачем.
На підставі частини 6 статті 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обгрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, зокрема у разі неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Згідно з частиною 1 статті 55 МК України, рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Таким чином, внаслідок неподання декларантом запрошених документів, відсутність повних відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості та наявність розбіжностей у поданих до митного оформлення документах, що не дає можливості митному органу перевірити декларування всіх складових митної вартості у повному обсязі, у відповідача були правові підстави для прийняття оскаржуваного рішення про коригування заявленої митної вартості товарів.
Статтею 57 МК України передбачено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.
Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).
Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.
Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.
У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.
При цьому, кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу
Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.
У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.
Згідно з частинами 1, 2 статті 64 МК України, у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ).
Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях.
Встановлені обставини справи свідчать, що митну вартість скориговано із застосуванням другорядного методу (резервного методу) визначення митної вартості згідно з положеннями статті 64 МК України.
Під час визначення митної вартості товару відповідачем не застосовано метод визначення митної вартості за ціною договору щодо ідентичних товарів у зв`язку з відсутністю вартості операцій з ідентичними товарами, прийнятої митним органом. Метод визначення митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів не застосований у зв`язку з відсутністю вартості операції з подібними (аналогічними) товарами, які продано на експорт в Україну і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього. Метод визначення митної вартості на основі віднімання вартості не застосований у зв`язку з відсутністю ціни, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в України непов`язаному з продавцем покупцю. Метод визначення митної вартості на основі віднімання вартості не може бути використаний у зв`язку з відсутністю даних, необхідних для проведення розрахунків. Метод визначення митної вартості на основі додавання вартості (обчислена вартість) не застосований у зв`язку з відсутністю наданої виробником товарів, що оцінюються або від його імені інформації про їх вартість.
В оскаржуваному рішенні відповідачем зазначено: причини, через які митна вартість імпортованого товару не може бути визначена за ціною договору (контракту), обґрунтована послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом; про проведення процедури консультацій між митним органом та декларантом; посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби з зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваного товару.
Отже, враховуючи встановлені у цій справі обставини та відсутністю правових підстав для застосування попередніх методів визначення митної вартості товарів, суд дійшов висновку, що відповідач при прийнятті спірного рішення про коригування митної вартості заявленого позивачем товару діяв в межах наданих повноважень та у спосіб, що передбачений чинним законодавством України.
Досліджена судом картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів UA110140/2021/000296 від 29.11.2021 року відповідає зазначеним вимогам, а тому підстави для її скасування відсутні.
Таким чином, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ТОВ «МОРІСТОН» задоволенню не підлягають.
У зв`язку з відмовою у задоволенні позову розподіл судових витрат не здійснюється.
На підставі викладеного, керуючись статтями 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Розподіл судових витрат не здійснювати.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення в повному обсязі складено 06.06.2022 року.

Суддя М.В. Бондар