Справа № 380/5090/22
Суддя: Чаплик Ірина Дмитрівна
Дата ухвалення: 2022-06-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа № 380/5090/22
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

01 червня 2022 року

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Чаплик І.Д. розглянув у порядку письмового провадження заяву відповідача про залишення позовної заяви без розгляду в адміністративній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Беллус УА до Головного управління Державної податкової служби у Львівській області (як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, -

встановив:

товариство з обмеженою відповідальністю Беллус УА (80350, Львівська область, с. Сопошин, вул. Вокзальна, 21 ) звернулось до суду з позовом до Головного управління Державної податкової служби у Львівській області (як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України (43005393)) (79026, м. Львів, вул. Стрийська, 35), в якому просить: визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення № від 19.03.2021; №02 від 30.03.2021 та № 8937/13010704 від 28.04.2021.

Ухвалою від 09.03.2022 позовну заяву залишено без руху та встановлено для позивача строк для усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою суду від 11.04.2022 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, запропоновано відповідачу у п`ятнадцятиденний строк з дня отримання зазначеної ухвали, подати відзив на позовну заяву та всі письмові докази, що підтверджують заперечення проти позову та призначено підготовче засідання на 11.05.2022.

В судовому засіданні 11.05.2022 представником відповідача заявлено клопотання про надання позивачем доказів отримання оскаржуваних повідомлень-рішень, в зв`язку з чим оголошено перерву для надання обгрунтованих пояснень сторонами щодо дотримання строку звернення з даним позовом до суду.

На адресу суду 16.05.2022 від Головного управління ДПС у Львівській області надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду. Клопотання обґрунтоване тим, що позивачем пропущено встановлений ст.122 КАС України шестимісячний строк звернення до суду. В підтвердження своєї позиції представник відповідача покликається на дати отримання податкових повідомлень-рішень та постанову Верховного Суду від 26.11.2020 у справі №500/2486/19.

У підготовчому засіданні 01.06.2022 представник відповідача клопотання про залишення позовної заяви без розгляду підтримав та просив суд його задовольнити.

Представник позивача в судове засіданні 01.06.2022 не з`явився, жодних обгрунтованих пояснень щодо дотримання строку звернення з даним позовом до суду не подав, причин неявки не повідомив.

При вирішенні клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду суд виходив з такого.

Порядок здійснення судочинства в адміністративних судах визначено Кодексом адміністративного судочинства України (далі - КАС України), частиною першою статті 5 якого визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду за захистом, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Частиною першою статті 118 КАС України визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.

Відповідно до частин першої та другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно із частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду регламентовані статтею 123 КАС України, відповідно до частини третьої якої якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Вищенаведені правові положення свідчать, що законодавець допускає ймовірність виявлення судом факту недотримання строку звернення до суду і після відкриття провадження у справі, внаслідок чого позов може бути залишений без розгляду. При цьому, приписи статті 123 КАС України передбачають право особи подати заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду з наведенням поважних причин такого пропуску.

Заявляючи клопотання про залишення позову без розгляду, представник Головного управління Державної податкової служби у Львівській області покликається на сформовану правову позицію Верховним Судом у постанові від 26.11.2020 у справі №500/2486/19, згідно якої норма пункту 56.18 статті 56 ПК України не визначає процесуального строку звернення до суду і відповідно не є спеціальною щодо норми пункту 56.19 статті 56 ПК України, а тому строк звернення до суду із позовом про оскарження податкових повідомлень-рішень регламентується ст.122 КАС України, який в спірному випадку позивачем пропущено.

Надаючи оцінку вказаним доводам представника податкового органу, сул враховує, що ухвалюючи постанову від 26.11.2020 у справі № 500/2486/19, Верховний Суд виходив, зокрема, з того, що граматичне тлумачення змісту пункту 56.18 статті 56 ПК України дає підстави для висновку, що вказана норма не встановлює процесуальних строків звернення до суду. Абзац перший цієї норми презюмує право платника податків використати судовий порядок оскарження відповідного рішення контролюючого органу та встановлює момент виникнення права на відповідне оскарження - з моменту отримання платником податків податкового повідомлення-рішення або іншого рішення контролюючого органу. Також він передбачає, що при реалізації такого права необхідно враховувати строки давності, установлені статтею 102 ПК України. При цьому, мова йде не тільки про строки, згадані в абзаці першому пункту 102.1 цієї статті. Аналіз статті 102 ПК України дає підстави для висновку, що після закінчення визначеного у ній строку давності питання вирішення спору, зокрема, щодо правомірності податкового повідомлення-рішення взагалі не може бути поставлене перед контролюючим органом вищого рівня або судом. Суд дійшов висновку, що зазначений у пункті 102.1 статті 102 ПК України строк є саме строком давності, який має матеріально-правову природу, а тому не може бути одночасно і процесуальним строком звернення до суду.

Водночас, судова палата дійшла висновку, що пункт 56.19 статті 56 ПК України прямо встановлює строк для звернення до суду у разі застосування платником податку досудового порядку оскарження податкового повідомлення-рішення чи іншого рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання, і цей строк становить один місяць від наступного дня після закінчення процедури адміністративного оскарження.

З цих підстав суд відступив від висновку про застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в постанові Верховного Суду від 3 квітня 2020 року у справі №2540/2576/18, у частині того, що строк для звернення платника податків із позовом до адміністративного суду, у тому числі після використання процедури адміністративного оскарження, становить 1095 днів з дня отримання платником податків рішення, що оскаржено, і сформулював такий правовий висновок.

Водночас, суд звертає увагу на постанову Верховного Суду від 27.01.2022 у справі № 160/11673/20, у якій з метою забезпечення єдиної правозастосовчої практики під час судового розгляду відповідних спорів у справах, у яких позивачами не використовувалась процедура адміністративного оскарження рішень податкового органу про нарахування грошових зобов`язань, та у розвиток правового підходу, викладеного у постанові Верховного Суду від 26 листопада 2020 року у справі № 500/2486/19, судова палата відступила від висновку Верховного Суду, викладеного у постановах від 3 квітня 2018 року у справі № 826/5325/17, від 23 травня 2018 року у справі № 803/728/17, від 18 червня 2018 року у справі № 805/1146/17-а та вважає за необхідне сформулювати такий правовий висновок.

Процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження) визначається частиною другою статті 122 КАС України - становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Верховний суд зазначив, що такий висновок не суперечить пункту 56.18 статті 56 ПК України, який закріплює право на звернення до суду з позовом у будь-який момент після отримання такого рішення, але при реалізації цього права має враховуватися строк давності.

З урахуванням викладеного, враховуючи висновок Верховного Суду щодо питання застосування пунктів 56.18 статті 56 і 102.1 статті 102 ПК України суд доходить висновку про те, що строк звернення до суду з цим позовом визначається статтею 122 КАС України і становить шість місяців з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Предметом спору в даній справі є визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень № від 19.03.2021; №02 від 30.03.2021 та №8937/13010704 від 28.04.2021. Вказані податкові повідомлення-рішення прийняті контролюючим органом за результатами документальної позапланової виїзної перевірки товариства з обмеженою відповідальністю Беллус УА та не оскаржувалися позивачем в порядку процедури адміністративного оскарження.

Факт отримання оскаржуваних рішень позивачем підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення з відмітками про вручення позивачу:

податкове повідомлення-рішення № від 19.03.2021 вручено 25.03.2021;

податкове повідомлення-рішення №02 від 30.03.2021 вручено 02.04.2021;

податкове повідомлення-рішення №8937/13010704 від 28.04.2021 вручено 30.04.2021.

Позивач, товариство з обмеженою відповідальністю Беллус УА, звернулося з даним позовом до суду 03.03.2022.

За таких обставин суд доходить висновку про те, що позивач пропустив строк звернення до суду з цим позовом. При цьому, заяви про поновлення строку з наведенням поважних та об`єктивних причин його пропуску позивачем не подано. Доводи позивача, наведені у позовній заяві щодо встановлення строку звернення з даним позовом статтею 102 ПК України, спростовуються вищевикладеною позицією Верховного Суду, сформульованою у постановах від 26.11.2020 у справі № 500/2486/19 та від 27.01.2022 у справі № 160/11673/20.

Згідно з вимогами ч. 13 ст. 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

З огляду на викладене позивач має право звернутися до суду із заявою (клопотанням) про поновлення строку звернення до адміністративного суду, у якій вказати підстави для поновлення строку з наданням доказів, що підтверджують вказані обставини. Відтак, позивачу необхідно подати заяву про поновлення строку звернення до суду, оформлену відповідно до вимог ст.ст. 161, 167 КАС України разом із відповідними доказами на її обґрунтування.

Суд зазначає, що залишенню позовної заяви без розгляду у зв`язку із пропуском строку звернення до суду має передувати висновок суду про неповажність причин пропуску для звернення до суду із позовною заявою або відсутність заяви позивача про поновлення пропущеного строку.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що в спірному випадку наявні підстави для залишення позовної заяви без руху з наданням позивачу строку для усунення вищевказаних недоліків, тривалістю п`ять днів з дня вручення копії цієї ухвали шляхом подання до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з вказаним позовом та доказів на підтвердження поважності причин такого пропуску.

Керуючись ст.ст. 122, 123, 169, 171, 241, 243, 248, 256, 293, 294 КАС України, суд -

ухвалив:

позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю Беллус УА до Головного управління Державної податкової служби у Львівській області (як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень залишити без руху для усунення недоліків позовної заяви.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 5 днів з дня вручення ухвали суду про залишення позовної заяви без руху.

Недоліки позовної заяви можуть бути усунені шляхом подання до суду та надіслання на адресу відповідача обґрунтованої заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з вказаним позовом та доказів на підтвердження поважності причин такого пропуску.

Роз`яснити позивачу, що згідно з ч.15 ст.171 КАС України, якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Ухвала суду про залишення позовної заяви без руху набирає законної сили з моменту її підписання. Заперечення на ухвалу суду може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Чаплик І.Д.