Справа № 380/11998/21
Суддя: Шевчук Світлана Михайлівна
Дата ухвалення: 2022-06-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 червня 2022 рокуЛьвівСправа № 380/11998/21 пров. № А/857/6082/22

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Шевчук С.М.,

суддів Кухтея Р.В., Носа С.П.,

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Львові апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Львівській області, Код (яке є правонаступником Головного Управління ДПС у Львівській області, ) на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 04 березня 2022 року (ухвалене у м. Львів, за правилами спрощеного позовного провадження, судом під головуванням судді Костецького Н.В, дата складання повного тексту рішення не зазначена) у справі № 380/11998/21 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Меблевий комбінат "Стрий" до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, суд-

ВСТАНОВИВ:

І. ОПИСОВА ЧАСТИНА

ТОВ «Меблевий комбінат «Стрий» звернулось до Головного управління ДПС у Львівській області із позовом про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 04 березня 2022 року вказаний позов задоволено повністю.

Визнано протиправною бездіяльність Головного управління ДПС у Львівській області, яка полягає у не відображенні в інформаційній системі органів ДПС та інтегрованій картці товариства з обмеженою відповідальністю «Меблевий комбінат «Стрий» (Львівська обл., Стрийський р-н., с.Гірне, вул. Шевченка, 447 ) результату судового оскарження податкової вимоги № 159600-54 від 07.06.2019 року в частині, що стосується визначення пені по податку на прибуток приватних підприємств в розмірі 256 986,78 грн. на підставі рішення Львівського окружного адміністративного суду від 10 березня 2020 року у справі № 1.380.2019.003655, та інформації щодо звільнення майна товариства з обмеженою відповідальністю «Меблевий комбінат «Стрий» (Львівська обл., Стрийський р-н., с.Гірне, вул. Шевченка, 447 ) з-під податкової застави.

Зобов`язано Головне управління ДПС у Львівській області (м.Львів, вул. Стрийська, 35) відкоригувати дані інформаційної системи органів ДПС та інтегрованої картки Товариства з обмеженою відповідальністю «Меблевий комбінат «Стрий» (Львівська обл., Стрийський р-н., с.Гірне, вул. Шевченка, 447 ) шляхом виключення пені по податку на прибуток в розмірі 256 986, 78 грн., нарахованої на підставі податкової вимоги № 159600-54 від 07.06.2019 року та виключення обтяження майна Товариства з обмеженою відповідальністю «Меблевий комбінат «Стрий» (Львівська обл., Стрийський р-н., с.Гірне, вул. Шевченка, 447 ) податковою заставою з подальшим вчиненням дій щодо її виключення з відповідних державних реєстрів.

Судовий збір в розмірі 4540,0 грн стягнуто на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Меблевий комбінат «Стрий» (Львівська обл., Стрийський р-н., с.Гірне, вул. Шевченка, 447 ) з Головного управління ДПС у Львівській області (м.Львів, вул. Стрийська, 35 ) за рахунок бюджетних асигнувань.

Ухвалою Восьмого апеляційного адміністративного суду задоволено клопотання скаржника, а зокрема замінено відповідача Головне Управління ДПС у Львівській області () на його правонаступника- Головне управління ДПС у Львівській області (Код ).

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції відповідач звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким у задоволенні позову відмовити повністю.

На підтвердження доводів апеляційної скарги вказує, на обставини щодо законності винесення податкової вимоги та наявності у позивача узгодженого несплаченого боргу. Як наслідок, вважає безпідставним задоволення позовних вимог позивача.

Позивач своїм правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався, відповідно до частини 4 статті 304 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Про розгляд апеляційної скарги сторони повідомлені шляхом надіслання ухвал про відкриття апеляційного провадження та про призначення апеляційної скарги до розгляду на електронну адресу відповідача та на поштову адресу позивача, про що в матеріалах справи містяться відповідні докази.

Враховуючи, що рішення суду першої інстанції ухвалено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження), суд апеляційної інстанції в порядку п.3 ч.1 ст.311 КАС України розглядає справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, оскільки справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів. В силу вимог ч.4 ст.229 КАС України якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

ІІ. ОЦІНКА СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ

Ухвалюючи судове рішення про задоволення позову, суд першої інстанції виходив з того, що рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 10 березня 2020 року справа № 1.380.2019.003655, визнано протиправною та скасовано податкову вимогу Головного управління ДФС у Львівській області від 07.06.2019 №159600-54 в частині, що стосується визначення пені по податку на прибуток приватних підприємств в розмірі 256 986,78 грн. податковим боргом Товариства з обмеженою відповідальністю «Меблевий комбінат Стрий».

Однак, відповідачем в порушення Порядку ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, який визначає організацію діяльності з ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 07.04.2016 № 422 не було приведено у відповідність облікові дані інформаційної системи органу доходів і зборів та інтегрованої картки платника щодо позивача, що на переконання суду є протиправним.

ІІІ. ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено матеріалами справи, що Головним управлінням Державної фіскальної служби України у Львівській області, правонаступником якого є Головне управління Державної податкової служби України у Львівській області 07 червня 2019 року винесено податкову вимогу № 159600-54 щодо сплати податкового боргу який наявний у Товариства з обмеженою відповідальністю «Меблевий комбінат «Стрий», в тому числі, пені по податку на прибуток приватних підприємств в розмірі 256 986, 78 грн.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 10 березня 2020 року у справі № 1.380.2019.003655, визнано протиправною та скасовано податкову вимогу Головного управління ДФС у Львівській області від 07.06.2019 №159600-54 в частині, що стосується визначення пені по податку на прибуток приватних підприємств в розмірі 256 986,78 грн.

Ухвалою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 29.10.2020 відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Львівській області на Рішення Львівського окружного адміністративного суду від 10 березня 2020 року у справі № 1.380.2019.003655.

Ухвалою Верховного Суду від 24.12.2020 відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаціною скаргою Головного управління ДПС у Львівській області на Ухвалу Восьмого апеляційного адміністративного суду від 29.10.2020 у справі № 1.380.2019.003655.

Рішення Львівського окружного адміністративного суду від 10 березня 2020 року справа № 1.380.2019.003655 набрало законної сили.

У серпні 2020 року позивач звернувся до відповідача з заявою щодо внесення змін до інтегрованої картки та електронного кабінету, в якій просив виключити запис про податковий борг з пені по податку на прибуток приватних підприємств в розмірі 256 986, 78 грн. Однак виключення з інтегрованої картки позивача облікових показників щодо пені по податку на прибуток приватних підприємств в розмірі 256 986, 78 грн. не здійснено, тому позивач звернувся до суду.

ІV. ПОЗИЦІЯ АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ

Перевіривши за наявними у справі матеріалами доводи, викладені у апеляційній скарзі, правильність застосування судами норм матеріального та процесуального права і правової оцінки обставин у справі у межах, визначених статтею 308 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України), колегія суддів встановила таке.

Відповідно до ст.16 ПК України платники податків зобов`язані сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених Податковим кодексом та законами з питань митної справи.

Згідно з пп. 20.1.19 п. 20.1 ст. 20 ПК України контролюючі органи мають право застосовувати до платників податків передбачені законом фінансові (штрафні) санкції (штрафи) за порушення податкового чи іншого законодавства, контроль за додержанням якого покладено на контролюючі органи; стягувати до бюджетів та державних цільових фондів суми грошових зобов`язань та/або податкового боргу у випадках, порядку та розмірі, встановлених цим Кодексом та іншими законами України; стягувати суми недоїмки із сплати єдиного внеску; стягувати суми простроченої заборгованості суб`єктів господарювання перед державою (Автономною Республікою Крим чи територіальною громадою міста) за кредитами (позиками), залученими державою (Автономною Республікою Крим чи територіальною громадою міста) або під державні (місцеві) гарантії, а також за кредитами із бюджету в порядку, визначеному цим Кодексом та іншими законами України.

Підпунктом 54.3.3 п. 54.3 ст. 54 ПК України врегульовано, що контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, якщо згідно з податковим та іншим законодавством особою, відповідальною за нарахування сум податкових зобов`язань з окремого податку або збору, застосування штрафних (фінансових) санкцій та пені, у тому числі за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності, є контролюючий орган.

Відповідно до п. 55.1 ст. 55 ПК України, податкове повідомлення-рішення про визначення суми грошового зобов`язання платника податків або будь-яке інше рішення контролюючого органу може бути скасоване контролюючим органом вищого рівня під час проведення процедури його адміністративного оскарження та в інших випадках у разі встановлення невідповідності таких рішень актам законодавства.

Приписами пункту 56.1 ст. 56 ПК України визначено, що рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Згідно з п. 56.9 ст. 56 ПК України, керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу може прийняти рішення про продовження строку розгляду скарги платника податків понад 20-денний строк, визначений у пункті 56.8 цієї статті, але не більше 60 календарних днів, та письмово повідомити про це платника податків до закінчення строку, визначеного у пункті 56.8 цієї статті.

Якщо вмотивоване рішення за скаргою платника податків не надсилається платнику податків протягом 20-денного строку або протягом строку, продовженого за рішенням керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, така скарга вважається повністю задоволеною на користь платника податків з дня, наступного за останнім днем зазначених строків.

Скарга вважається також повністю задоволеною на користь платника податків, якщо рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу про продовження строків її розгляду не було надіслано платнику податків до закінчення 20-денного строку, зазначеного в абзаці першому цього пункту.

Згідно з п. 56.10 ст. 56 ПК України, рішення центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, прийняте за розглядом скарги платника податків, є остаточним і не підлягає подальшому адміністративному оскарженню, але може бути оскаржене в судовому порядку.

Відповідно до п. 56.18 ст. 56 ПК України, з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

Рішення контролюючого органу, оскаржене в судовому порядку, не підлягає адміністративному оскарженню.

Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору.

При зверненні платника податків до суду з позовом щодо визнання протиправним та/або скасування рішення контролюючого органу грошове зобов`язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили.

Судом першої інстанції встановлено, що Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 10 березня 2020 року (яке набрало законної сили) у справі № 1.380.2019.003655, визнано протиправною та скасовано податкову вимогу Головного управління ДФС у Львівській області від 07.06.2019 №159600-54 в частині, що стосується визначення пені по податку на прибуток приватних підприємств в розмірі 256 986,78 грн.

Порядок ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування затверджений Наказом Міністерства фінансів України від 7 квітня 2016 року № 422 (зареєстрований в Міністерстві юстиції України 20 травня 2016 року за № 751/28881). Цей Порядок визначає організацію діяльності з ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок).

Пунктом 2 Розділу І Порядку надані наступні визначення:

інтегрована картка платника (далі - ІКП) - форма оперативного обліку податків, зборів, митних платежів до бюджетів та єдиного внеску, що ведеться за кожним видом платежу та включає перелік показників підсистем інформаційної системи органів ДФС, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та цільовими фондами;

інформаційна система органів ДФС - інтегрована структура, що складається з одного чи більшої кількості процесів, компонентів апаратного та програмного забезпечення, засобів та персоналу, що забезпечує можливість задоволення встановленої потреби або цільової функції;

коректність даних інформаційної системи - відповідність інформації, що зберігається в інформаційній системі, встановленим алгоритмам (правилам) її співставності та логічного і арифметичного контролю;

первинні документи - документи, що складені платниками податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску та/або органами ДФС, іншими органами влади згідно з чинним законодавством (податкові декларації, митні декларації, аркуші коригування, уточнюючі розрахунки, податкові повідомлення-рішення, рішення контролюючого органу, вимоги про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску, судові рішення, рішення про розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу), інформація органів Державної казначейської служби України про надходження податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів та єдиного внеску тощо);

первинні показники - показники, що містяться у первинних документах та є визначальними для характеристики процесів адміністрування податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів та єдиного внеску;

перекручення (викривлення) показників - неповне та/або несвоєчасне відображення у відповідних регістрах інформаційної системи, допущене як у результаті умисних дій працівників органів ДФС, так і внаслідок виникнення арифметичних та технічних помилок.

Відповідальними за достовірність відображення в інформаційній системі органів ДФС первинних показників є працівники структурних підрозділів органів ДФС за напрямами роботи (пункт 4 Розділу І Порядку).

Згідно з пунктом 5 Розділу І Порядку контроль достовірності первинних показників за податками і зборами, митними та іншими платежами до бюджетів та єдиним внеском здійснюється керівниками структурних підрозділів органів ДФС за напрямами роботи.

При виявленні некоректних базових записів структурними підрозділами за напрямами роботи готується коригуючий документ з обов`язковим посиланням на первинний документ, показники якого виправляються. Коригування даних в інформаційній системі органів ДФС здійснюється підрозділами, відповідальними за введення таких даних з первинних документів, за поточною датою.

У разі необхідності коригування облікових показників ІКП у ручному режимі таке коригування здійснюється виключно за рішенням керівника (заступника керівника) органу ДФС, підготовленим відповідним структурним підрозділом за напрямом роботи.

У разі встановлення, що перекручення (викривлення) показників допущене у результаті умисних дій працівників органів ДФС, такі працівники притягуються до відповідальності у встановленому законодавством порядку.

Розділ IV Порядку регламентує перенесення до ІКП визначених за результатами контрольно-перевірочної роботи сум грошових зобов`язань, податкових, митних та інших платежів та методи контролю відповідності показників результатів контрольно-перевірочної роботи даним ІКП.

Так, пунктом 1 глави 4 РозділуПорядку передбачено, що працівники підрозділів адміністративного/судового оскарження органу ДФС, до компетенції яких належать розгляд скарг при проведенні процедури адміністративного оскарження або супроводження справ у судах при проведенні процедури судового оскарження прийнятих податкового повідомлення-рішення/рішення/вимоги та/або рішення щодо єдиного внеску, в установленому порядку відповідно до вимог регламентів використання відповідних інформаційних систем забезпечують внесення даних до інформаційних систем, які забезпечують відображення результатів адміністративного та/або судового оскарження, у день отримання чи складання відповідних документів або отримання інформації з подальшим збереженням даних та встановленням зв`язків записів зазначених інформаційних систем із записами підсистеми, що відображає результати КПР.

Відображенню в інформаційній системі органів ДФС підлягають матеріали, які зареєстровані в інформаційних системах, що забезпечують відображення результатів адміністративного та/або судового оскарження, та мають безпосередній зв`язок з матеріалами, внесеними до підсистеми, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи в ході виконання її функцій.

Такими матеріалами є: скарга (заява) платника податків; рішення про результати розгляду скарги (заяви); ухвала суду про відкриття провадження; рішення суду, прийняте по суті.

Пункт 2 глави 4 Розділу IV Порядку визначає, що залежно від інформації, яка завантажена в інформаційну систему органів ДФС з інформаційних систем, які забезпечують відображення результатів адміністративного та/або судового оскарження, в підсистемі, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, одночасно змінюється статус повідомлень-рішень/рішень/вимог та/або рішень щодо єдиного внеску та в ІКП відображається така інформація щодо оскарження донарахованих сум та прийнятих рішень відповідними органами, зокрема, інформація з рішення суду, прийнятого по суті.

Статус повідомлень-рішень/рішень/вимог та/або рішень щодо єдиного внеску змінюється відповідно до суті рішення (постанови) («Скасовується в судовому порядку»/ «Вручено, судовий розгляд»/ «Анульовано»).

У підсистемі, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, статус повідомлень-рішень/рішень/вимог та рішень щодо єдиного внеску змінюється на «Скасовується в судовому порядку»/ «Вручено, судовий розгляд»/ «Анульовано» при частковому скасуванні.

У пункті 3 глави 1 Розділу VII Порядку зазначено, що у разі виявлення помилок, допущених під час введення інформації до інформаційної системи органів ДФС, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, вони підлягають виправленню (коригуванню) відповідальним юристом протягом робочого дня, коли виявлено помилку, зі збереженням достовірної інформації.

Під час занесення результатів розгляду справи у суді відповідальний юрист та керівник підрозділу (або особа, що виконує його обов`язки):

вилучає інформацію, що помилково занесена до інформаційної системи органів ДФС, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження;

виправляє помилки, допущені при реєстрації позовних заяв, апеляційних чи касаційних скарг та документів;

вилучає збережені невірні цифрові копії документів та зберігає вірні;

вилучає невірну інформацію про оскаржений документ, внесену до базового запису про справу, та зберігає вірну.

З наведеного слідує, що в інтегрованій картці платника відображається повна хронологія нарахувань податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, їх облік тощо.

Контроль достовірності первинних показників за податками і зборами, митними та іншими платежами до бюджетів та єдиним внеском здійснюється керівниками структурних підрозділів органів ДФС за напрямами роботи.

При виявленні некоректних базових записів структурними підрозділами за напрямами роботи готується коригуючий документ з обов`язковим посиланням на первинний документ, показники якого виправляються. Коригування даних в інформаційній системі органів ДФС здійснюється підрозділами, відповідальними за введення таких даних з первинних документів, за поточною датою.

Отже, відповідач має можливість здійснювати відповідні коригування облікових показників ІКП у ручному режимі у разі необхідності.

Відтак, відображення контролюючим органом в інтегрованій картці платника податків відомостей щодо своєчасного нарахування та сплати податкових зобов`язань, єдиного внеску тощо створює певні наслідки для платника податків та наявність у останнього матеріально-правового інтересу, щоб дані інтегрованих карток правильно відображали фактичний стан розрахунків з бюджетом.

Отож, у разі скасування вимоги про сплату недоїмки в судовому порядку, контролюючий орган повинен вчинити дії щодо відображення/коригування у особовій картці позивача дійсного стану зобов`язань перед бюджетом.

Аналогічні положення містить і Наказ Міністерства фінансів України від 12.01.2021 року № 5, яким затверджено Порядок ведення податковими органами оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

Відображення контролюючим органом в інтегрованій картці платника додатків відомостей щодо своєчасного нарахування та сплати податкових зобов`язань створює певні наслідки для платника податків та наявність у останнього матеріально-правового інтересу, щоб дані інтегрованих карток правильно відображали фактичний стан розрахунків з бюджетом. Відповідно, у разі скасування вимоги про сплату податкового боргу, контролюючий орган повинен вчинити дії щодо відображення/коригування у особовій картці позивача дійсного стану зобов`язань перед бюджетом.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 19.02.2019 (справа №825/999/17) та від 26.02.2019 (справа №805/4374/15-а), від 25.03.2020 (справа №826/9288/18), від 09 листопада 2021 року у справі №806/2493/16.

За наведених обставин, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що з урахуванням рішення Львівського окружного адміністративного суду від 10 березня 2020 року по справі № 1.380.2019.003655, що набрало законної сили, відповідачу належало внести до інформаційної системи органів ДПС показники за результатами розгляду судом оскаржуваної податкової вимоги № 159600-54 від 07.06.2019 року в частині, що стосується визначення пені по податку на прибуток приватних підприємств в розмірі 256 986,78 грн.

Натомість, відповідачем не було приведено у відповідність облікові дані інформаційної системи органу доходів і зборів та інтегрованої картки платника щодо позивача, що на переконання суду є протиправним.

З урахуванням приведених обставин справи, положень п. 93.1.4. статті 93 ПК України та з урахуванням рішення Львівського окружного адміністративного суду від 10 березня 2020 року по справі № 1.380.2019.003655, яке набрало законної сили майно платника податків підлягає звільненню з податкової застави з дня отримання платником податків внаслідок проведення процедури адміністративного або судового оскарження або в інших випадках, передбачених статтею 55 цього Кодексу, рішення відповідного органу про визнання протиправними та/або скасування раніше прийнятих рішень щодо нарахування суми грошового зобов`язання.

Враховуючи наведене колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для звільнення відповідачем майна позивача з-під податкової застави та вчинення подальших дій щодо виключення з відповідних державних реєстрів.

Відносно ж доводів апеляційної скарги стосовно правомірності винесення податкових повідомлень рішень та відповідно податкової вимоги № 159600-54 від 07.06.2019, то колегія суддів зазначає, що правова оцінка вказаним доводам надано судом під час розгляду справи № 1.380.2019.003655 за результатами якої винесено відповідне судове рішення яке набрало законної сили.

Згідно з частиною 4 ст. 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Таким чином, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги відповідача не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи.

Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції та вважає, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, доводами апеляційної скарги висновки, викладені в судовому рішенні, не спростовуються і підстав для його скасування не вбачається.

Керуючись ст. 308, ст. 311, ст. 315, ст. 316, ст. 321, ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Львівській області, Код (яке є правонаступником Головного Управління ДПС у Львівській області, ) залишити без задоволення.

Рішення Львівського окружного адміністративного суду від 04 березня 2022 року у справі № 380/11998/21 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя С. М. Шевчук
судді Р. В. Кухтей
С. П. Нос
Повне судове рішення складено 01 червня 2022 року