Справа № 240/1527/21
Суддя: Горовенко Анна Василівна
Дата ухвалення: 2022-06-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 червня 2022 року м. Житомир

справа № 240/1527/21

категорія 103000000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі

головуючого судді Горовенко А.В.,

розглянувши у письмовому провадженні у приміщенні суду за адресою: 10014, місто Житомир, вул. Мала Бердичівська, 23, адміністративну справу за позовом Депутата Народицької селищної ради Єрофєєва Артема Миколайовича до Народицької селищної ради, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - ОСОБА_1 , про визнання протиправними та скасування рішення і розпорядження,-

встановив:

Депутат Народицької селищної ради ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом, у якому (з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог від 31.03.2021) просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення №4 від 11.12.2020 Народицької селищної ради Житомирської області про обрання секретаря Народицької селищної ради;

- визнати протиправним та скасувати розпорядження голови Народицької селищної ради «Про редагування тексту рішення селищної ради №77-ОД від 18.12.2020.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначає, що 11 грудня 2020 року Народицька селищна рада прийняла рішення №4, яким затвердила протокол №2 засідання лічильної комісії про результати таємного голосування з виборів секретаря Народицької селищної ради. Секретарем Народицької селищної ради VIII скликання обрано депутата ОСОБА_1 .

Позивач вказує, що редакція рішення Народицької селищної ради №4 від 11.12.2020, що оприлюднена та має законну силу не відповідає рішенню щодо якого було проведено голосування та прийнято одноголосне рішення депутатами Народицької селищної ради.

Також зазначає, що при проведенні голосування щодо рішення Народицької селищної ради №4 від 11.12.2020 відповідач допустив порушеннями вимог Регламенту Народницької селищної ради, а саме: порушено принцип таємності голосування, оскільки кабінки для голосування були відсутні; порушено принцип верховенства права та законності, оскільки оскаржуване рішення не опубліковане на офіційному веб-сайті Народицької селищної ради.

Позивач зазначає, що є депутатом Народицької селищної ради та приймав участь у голосуванні за рішення №4 від 11.12.2020, окрім того мав право бути обраним секретарем Народицької селищної ради, вважає зазначене рішення незаконним, а тому з метою захисту порушеного права звернувся до суду з даним позовом.

Відповідно до ухвали Житомирського окружного адміністративного суду від 15.02.2021 провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження, без виклику учасників справи (у порядку письмового провадження).

Ухвалою суду від 18.02.2021 залучено до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача ОСОБА_1 .

Згідно з ухвалою суду від 10 березня 2021 року призначено адміністративну справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні на 02 квітня 2021 року, за правилами спрощеного позовного провадження.

Протокольною ухвалою суду від 15.06.2021 прийнято заяву позивача про збільшення позовних вимог від 31.03.2021 та про зміну підстав позову.

Ухвалою суду від 02.07.2021 заяву представника позивача та представника відповідача про виклик свідків у справі, - задоволено.

Відповідно до ухвали суду від 13.08.2021 повторно викликано до суду свідків: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 .

Згідно з ухвалою суду від 16.09.2021 у зв"язку із задоволенням заяви позивача, викликано до суду свідка ОСОБА_6 .

У судове засідання 16 вересня 2021 року прибули представник позивача, представники відповідача та третя особа.

Представник позивача у судовому засіданні 07.10.2021 позовні вимоги підтримав у повному обсязі з підстав, викладених у позовній заяві, заяві про зміну підстав позову від 31.03.2021 (за вх.№16466/21), заяві про збільшення позовних вимог від 31.03.2021 (вх.№16470/21).

Додатково наголошував, про порушення принципу таємності, внаслідок відсутності окремо встановленої кабінки для голосування та принципу законності, внаслідок неналежної публікації оскаржуваного рішення відповідача, чим допущено суттєві порушеннями, що могли вплинути на загальний результат голосування.

Представники відповідача в судовому засіданні заперечували проти задоволення позовних вимог з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву від 05.03.2021 (за вх.№11382/21) та від 22.04.2021 (за вх.№21142/21).

В обгрунтування правової позиції вказує, що обрання секретаря Народицької селищної ради відбулося на пленарному засіданні ради, таємним голосуванням шляхом заповнення бюлетенів. Відповідно до результатів таємного голосування, викладених в протоколі №2 від 11.12.2020 засідання лічильної комісії про результати таємного голосування з виборів секретаря Народицької селищної ради, секретарем Народицької селищної ради VIII скликання було обрано депутата ОСОБА_1 .

Вказує, що обрання секретаря Народицької селищної ради відбулося після оголошення результатів таємного голосування, викладених в протоколі №2 засідання лічильної комісії про результати таємного голосування з виборів секретаря Народицької селищної ради Рішенням Народицької селищної ради від 11.12.2020 №4 «Про обрання секретаря Народицької селищної рада» документально затверджено встановлені факти щодо обрання секретаря Народицької селищної ради, викладені в протоколі №2 засідання лічильної комісії про результати таємного голосування з виборів секретаря Народицької селищної ради.

Також вказує на те, що позивач не посилається на будь-які порушення допущені при проведені таємного голосування при обранні секретаря селищної ради.

Щодо не включення до остаточної редакції рішення Народицької селищної ради від 11.12.2020 №4 «Про обрання секретаря Народицької селищної ради» пункту про покладення на новообраного секретаря селищної ради обов`язків секретаря виконавчого комітету, представники відповідача вказували що з метою приведення у відповідність до чинного законодавства рішення та враховуючи той факт, що передбачена ст.27 Регламенту селищної ради, редакційна комісія на час прийняття рішення не була створена, то головою Народицької селищної ради відповідно до ст.42, ч.8 ст.59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» прийнято розпорядження від 18.12.2020 року №77-ОД "Про редагування тексту рішення селищної рада", яким рішення Народицької селищної ради №4 від 11.12.2020 приведено до норм чинного законодавства без зміни його суті, а саме: виключено п.3 щодо покладання на секретаря Народицької селищної ради обов`язків секретаря виконавчого комітету.

Щодо твердження позивача про відсутність кабінок для голосування, яке у свою чергу могло вплинути на остаточний результат голосування, представник відповідача вказує, що зазначене є лише припущенням можливості виникнення відповідних неправомірних дій, проте жодних доказів на підтвердження зазначеного не надано.

Щодо доводів позивача про порушення принципу верховенства права та законності, внаслідок не здійснення публікації оскаржуваного рішення на офіційному веб-сайті Народицької селищної ради, відповідач вказує, що питання обрання секретаря селищної ради є внутрішньо організаційним актом, саме тому відсутній обов"язок його оприлюднення.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - ОСОБА_1 заперечував щодо заявлених позовних вимог та просив суд відмовити у задоволенні позову з підстав, вказаних у письмових поясненнях від 20.04.2021 (за вх.№20335/21), аналогічного змісту з відзивом на позовну заяву.

У ході судового розгляду справи, судом оголошено зміст позовної заяви, заслухано пояснення представника позивача та представників відповідача, третьої особи та свідків, досліджено письмові докази, долучені до матеріалів справи та відповідно до протокольної ухвали суду перейшов до подальшого розгляду справи у письмовому проваджені.

Згідно з ч.5 ст.250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Суд, розглянувши матеріали справи, оцінивши наявні докази за своїм внутрішнім переконанням, зазначає наступне.

Судом встановлено, що відповідно до протоколу №2 засідання лічильної комісії з виборів секретаря Народицької селищної ради від 11.12.2020, встановлено результати підрахунку голосів, згідно з якими, зокрема: «Всього виготовлено бюлетенів - 23»; «Кількість голосів, поданих за 12 ОСОБА_1 »; «Кількість голосів депутатів, які не підтримали кандидата - 11». На підставі викладеного, лічильна комісія вирішила: «Визнати обраним секретарем Народицької селищної ради депутата виборчого округу №3 ОСОБА_1 1985 р.н» (т.1 а.с.38).

Згідно з рішенням першої сесії VIII скликання №4 від 11.12.2020 «Про обрання секретаря Народицької селищної ради» пунктом №1 затверджено протокол №2 засідання лічильної комісії про результати таємного голосування з виборів секретаря Народицької селищної ради, а відповідно до пункту №2 - обрано секретарем Народицької селищної ради VIII скликання депутата ОСОБА_1 (т.1 а.с.6).

Сторонами не заперечується, що в попередній редакції рішення Народицької селищної ради від 11.12.2020 №4 «Про обрання секретаря Народицької селищної ради» передбачала наявність пункту №3 щодо покладення на новообраного секретаря селищної ради обов"язків секретаря виконавчого комітету.

У подальшому, згідно з розпорядженням селищного голови Народницької селищної ради №77-од від 18.12.2020 «Про редагування тексту рішення селищної ради» керуючись ст.42, ч.8 ст.59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», у зв"язку з тим, що редакційна комісія, створення якої передбачене ст.27 Регламенту селищної ради, не створена - секретарю селищної ради ОСОБА_1 : у зв"язку з тим, що п.3 рішення першої сесії селищної ради від 11.12.2020 «Про обрання секретаря Народицької селищної ради» не відповідає ч.4 ст.50 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», то приведено його у відповідність до вимог чинного законодавства та викладено його резолютивну частину у наступній редакції:

«1. Затвердити протокол №2 засідання лічильної комісії про результати таємного голосування з виборів секретаря Народицької селищної ради.

2. Обрати секретарем Народицької селищної ради VIII скликання депутата ОСОБА_1 » (т.1 а.с. 41).

Вважаючи протиправним рішення Народицької селищної ради Житомирської області VІІІ скликання «Про обрання секретаря Народицької селищної ради» №4 від 11.12.2020 та розпорядження голови Народицької селищної ради «Про редагування тексту рішення селищної ради №77-ОД від 18.12.2020, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає наступне.

Згідно з ч.2 ст. 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Частиною третьою статті 140 Конституції України передбачено, що місцеве самоврядування здійснюється територіальною громадою в порядку, встановленому законом, як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування: сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи.

Відповідно до положень ст.144 Конституції України органи місцевого самоврядування в межах повноважень, визначених законом, приймають рішення, які є обов`язковими до виконання на відповідній території.

Рішення органів місцевого самоврядування з мотивів їх невідповідності Конституції чи законам України зупиняються у встановленому законом порядку з одночасним зверненням до суду.

Закон України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21.05.1997 року, №280/97-ВР (далі - Закон №280) відповідно до Конституції України визначає систему та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування.

Згідно зі статтею 4 Закону №280 місцеве самоврядування в Україні здійснюється на принципах: народовладдя; законності; гласності; колегіальності; поєднання місцевих і державних інтересів; виборності; правової, організаційної та матеріально-фінансової самостійності в межах повноважень, визначених цим та іншими законами; підзвітності та відповідальності перед територіальними громадами їх органів та посадових осіб; державної підтримки та гарантії місцевого самоврядування.

Пунктом 4 частини 1 статті 26 Закону №280 передбачено, що виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються такі питання обрання на посаду та звільнення з посади секретаря ради у порядку, передбаченому цим Законом.

Сільський, селищний, міський голова вносить на розгляд ради пропозицію щодо кандидатури на посаду секретаря ради (пункт 4 частина 4 стаття 42 Закону №280).

Відповідно до частини 15 статті 46 Закону №280 порядок проведення першої сесії ради, порядок обрання голови та заступника (заступників) голови районної у місті, районної, обласної ради, секретаря сільської, селищної, міської ради, скликання чергової та позачергової сесії ради, призначення пленарних засідань ради, підготовки і розгляду питань на пленарних засіданнях, прийняття рішень ради про затвердження порядку денного сесії та з інших процедурних питань, а також порядок роботи сесії визначаються регламентом ради з урахуванням вимог Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності". До прийняття регламенту ради чергового скликання застосовується регламент ради, що діяв у попередньому скликанні.

Згідно з частиною 1 статті 50 Закону №280 секретар сільської, селищної, міської ради працює в раді на постійній основі. Секретар ради обирається радою з числа її депутатів на строк повноважень ради за пропозицією відповідного сільського, селищного, міського голови.

Порядок роботи Народицької селищної ради, забезпечення виконання функцій, передбачених чинним законодавством, визначені Регламентом Народицької селищної ради VІІ скликання, затвердженого рішенням Народницької селищної ради від 17.12.2015 №5 (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) (далі - Регламент Народицької селищної ради) (т.1 а.с.123-136).

Статтею 71 Регламенту Народицької селищної ради передбачено, що таємне голосування обов"язково проводиться у випадках, передбачених пунктами 4 і 16 статті 26, частиною 3 статті 79 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Відповідно до пункту 1 статті 76 Регламенту Народицької селищної ради передбачено, що голосування проводиться у кабіні (приміщенні) для таємного голосування. Заповнений бюлетень опускається в скриньку, яка повинна знаходитися біля кабіни (приміщення) для таємного голосування.

Судом встановлено, що в обґрунтування протиправності прийнятого відповідачем рішення про обрання секретаря Народицької селищної ради, позивач посилається на порушення принципу таємності голосування, оскільки процедура голосування відбувалось не в кабінці для голосування.

Саме зазначені порушення, на переконання позивача, є підставою для визнання такого рішення протиправним та його скасування.

Отже, в даній адміністративній справі суд має перевірити, чи дійсно мали місце порушення відповідачем вимог Регламенту при прийнятті оскаржуваного рішення та у разі їх наявності, визначити, чи впливають вони на правомірність такого рішення.

Окрім того, у даній справі суд надає оцінку порушенню оскаржуваним рішенням прав позивача

З метою належного та достовірного з"ясування всіх обставин справи судом, в судовому засіданні 13 серпня 2021 року заслухано пояснення свідків: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , а в судовому засіданні 16.09.2021 свідків - ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , які є депутатами Народицької селищної ради VІІІ скликання, членами лічильної комісії, а отже безпосередньо приймали участь в голосуванні щодо обрання секретаря Народицької селищної ради.

Такі свідки, як ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 надали суду пояснення аналогічного змісту, відповідно до якого вказали, що голосування проводилось не таємно, з підстав відсутності окремо виділеної кабінки для голосування. Зазначені свідки пояснили, що безпосередньо здійснювали голосування за трибуною, яка була розміщена у приміщенні де знаходились члени лічильної комісії, про можливість здійснення голосування таємно, не були обізнані, зі скаргами до членів лічильної комісії не звертались. При цьому, всі вище перераховані свідки на питання суду: чи здійснювався щодо них під час голосування (їх волевиявлення) будь-яких тиск, відповіли, що тиску з жодної сторони (осіб) щодо них не чинився.

Свідки: ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 надали пояснення суду аналогічного змісту та вказали, що голосування здійснювалось таємно, оскільки кожний із депутатів здійснювали свій вибір вільно, шляхом заповнення бюлетеню за трибуною, яка знаходилась біля скриньки для голосування.

Окрім того, в судовому засіданні 07.10.2021, судом заслухано пояснення свідка ОСОБА_6 , який здійснював фотофіксацію під час проведення 11.12.2020 голосування щодо обрання секретаря Народицької селищної ради, фотокопії з якого наявні у матеріалах справи (т.1 а.с. 60, 61, 62).

Свідок ОСОБА_6 пояснив суду, що був присутнім під час проведення 11.12.2020 планового засідання селищної та здійснював фотофіксацію процесу голосування. Вказує, що голосування проводилось не таємно.

При цьому, суд зазначає, що на фотокопіях, що містяться в матеріалах справи відсутній ідентифікуючі елементи, такі як, час та дата фіксування певного моменту.

Окрім того, в судовому засіданні 07.10.2021 досліджено наявний у справі відеозапис тривалістю 50 секунд, відповідно до змісту якого голова лічильної комісії оголошує результат таємного голосування та повідомляє про прийняте рішення щодо обрання секретарем Народицької селищної ради ОСОБА_1 , при цьому суд вказує, що будь-яких зауважень щодо голосування та його результатів ніким з присутніх, зокрема депутатами не заявлено.

Аналізуючи покази свідків та співставляючи їх з наявним у справі відеозаписом, судом встановлено наступне.

Окремо встановленої кабіни для голосування не було, голосування проводилось за трибуною, яка розташована в одному приміщенні зі скринькою для голосування, а також неподалік з місцем, де знаходились члени лічильної комісії.

Водночас суд звертає увагу, що особи, які голосували (депутати), здійснювали свій вибір вільно, без можливості спостереження за вибором зі сторони інших осіб та без застосування щодо депутатів жодного тиску.

Доказів подання (звернення) депутатів до членів лічильної комісії, органів поліції та інших, із заявами або скаргами щодо вчинених під час голосування порушень, суду не надано.

Будь-яких доказів щодо тиску на членів лічильної комісії при прийнятті рішення про затвердження результатів голосування суду також надано не було.

При вирішенні питання щодо правомірності оскаржуваного рішення, за наявності наведених процедурних порушень, суд звертає увагу на висновок щодо правозастосування, який викладений у постанові Верховного Суду від 22.05.2020 №825/2328/16, а саме:

"Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.

Суд наголошує, що, у відповідності до практики Європейського Суду з прав людини, скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.

Таким чином, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: "протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків" і, на противагу йому, принцип "формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення".

Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття".

Правова природа голосування передбачає, що волевиявлення голосуючого має відповідати його волі, і тільки в такому разі голосування є легітимним (таким, що породжує довіру до його результату).

При цьому суд звертає увагу на те, що під «таємністю голосування» необхідно розуміти неможливість ідентифікувати сторонньою особою вибір особи, яка голосує у умовах таємності (без будь-якого легального спостереження). Така таємність забезпечується в тому числі наявністю кабін для голосування.

Судом під час розгляду справи встановлено, що при організації процесу голосування щодо обрання секретарем Народицької селищної ради VIII скликання кабін для голосування не було, що суперечить Регламенту Народицької селищної ради VII, однак режим таємності голосування був забезпечений, оскільки депутати голосували в умовах, коли ідентифікувати їх вибір сторонньою особою було не можливо.

Підсумовуючи наведене, суд дійшов висновку, що волевиявлення депутатів Народицької селищної ради відповідало їх волі, яка була спрямована на обрання секретарем селищної ради ОСОБА_1 . Процедура голосування проходила публічно, правомірність створення лічильної комісії та підрахунок голосів позивачем не оскаржується. Будь-яких зауважень щодо самого голосування від жодного з депутатів Народицької селищної ради до лічильної комісії не надходило, вибори є легітимними та відповідають волі більшості.

Рішення №4 від 11.12.2020 «Про обрання секретаря Народицької селищної ради», яким затверджено протокол №2 засідання лічильної комісії та обрано секретаря Народницької селищної ради VIII скликання, за умови дотримання положень статті 77 та 78 Регламенту Народицької селищної ради не могло бути іншими, а отже існуючі процедурні порушення не впливають на його правомірність.

Щодо доводів позивача про відсутність попередньої публікації на офіційному веб-сайті Народницької селищної ради проекту рішення №4 від 11.12.2020 «Про обрання секретаря Народицької селищної ради», суд зазначає наступне.

Частиною 11 ст.59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування підлягають обовязковому оприлюдненню та наданню за запитом відповідно до ЗУ «Про доступ до публічної інформації», крім випадків виникнення надзвичайних ситуацій та інших невідкладних випадків, передбачених законом, коли такі проекти актів оприлюднюються негайно після їх підготовки.

Згідно з ч. 3 ст. 15 Закону України «Про доступ до публічної інформації» проекти нормативно-правових актів, рішень органів місцевого самоврядування, розроблені відповідними розпорядниками, оприлюднюються ними не пізніш як за 10 робочих днів до дати їх розгляду з метою прийняття.

Тобто, встановлено вичерпний перелік проектів рішень, що підпадають під дію цього Закону та підлягають оприлюдненню.

У свою чергу внутрішньоорганізаційними є акти, які приймаються з метою організації та впорядкування роботи суб`єктів владних повноважень, тобто це акти, які стосуються кадрових питань, а також інші акти у тому разі, якщо вони обмежуються внутрішньою організацією роботи суб`єкта владних повноважень та відповідних посадових осіб.

Враховуючи те, що проект спірного рішення стосувався внутрішньоорганізаційного (кадрового) питання щодо покладення обов"язків секретаря селищної ради, яке вирішується виключно депутатами селищної ради, то проект такого рішення не підлягає обов`язковому оприлюдненню.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 10.09.2019 р. № 804/16610/15, від 20.06.2018 р. у справі № 804/16525/15, від 20.09.2018 р. у справі № 804/16557/15.

Щодо наявності порушень прав позивача, то суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Верховний Суд у своїй постанові від 24.11.2018 року, справа №731/216/17 (провадження №К/9901/20602/18) зазначив «… під підставою адміністративного позову слід розуміти обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, доводить факт порушення своїх прав, або ймовірність порушення нормативним актом прав у майбутньому.

Відповідно до вимог частини четвертої статті 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

При цьому, незалежно від підстав позову, визначених позивачем, адміністративні суди перевіряють коло обставин, що можуть слугувати підставами позову, з одного боку - для встановлення обов`язку вчинити певну дію (наявності права на прийняття рішення), з іншого - на доведення правової заінтересованості особи у виконанні цього обов`язку саме на її користь.

За приписами статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Згідно з частиною третьою статті 9 КАС України кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Таким правом користуються й особи, в інтересах яких подано позовну заяву, за винятком тих, які не мають адміністративної процесуальної дієздатності.

Таким чином, адміністративне судочинство спрямоване на захист саме порушених прав осіб у сфері публічно-правових відносин. Тобто, для задоволення позову адміністративний суд повинен встановити, що у зв`язку з прийняттям рішення, дією або бездіяльністю суб`єктом владних повноважень порушуються права позивача.

При цьому, позивач на власний розсуд визначає, чи порушені його права рішеннями, дією або бездіяльністю суб`єкта владних повноважень.

Проте право на звернення до адміністративного суду з позовом не завжди співпадає з правом на судовий захист, яке закріплено у статті 5 КАС України. Саме по собі звернення до адміністративного суду за захистом ще не означає, що суд зобов`язаний надати такий захист. Адже для того, щоб було надано судовий захист суд повинен встановити, що особа дійсно має право, свободу та інтерес, про захист яких вона просить і це право, свобода чи інтерес порушені відповідачем у публічно-правових відносинах.

Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, встановлюється при розгляді справи по суті та є підставою для прийняття судом рішення про відмову в позові.

В свою чергу, у даній позовній заяві позивач вказує, що він також є депутатом Народицької селищної ради, саме тому міг бути потенційним кандидатом на посаду секретаря Народицької селищної ради.

Разом з цим, наведене не підтверджується жодними доказами, оскільки його особа не висувалась на посаду секретаря Народицької селищної ради та не розглядалась взагалі як кандидатура. Окрім цього, ним під час проведення голосування та після оголошення його результатів, жодних зауважень щодо процедури голосування та підрахунку голосів заявлено не було.

Його статус депутата селищної ради також не обумовлює право на оскарження будь-якого рішення Народицької селищної ради до суду, оскільки в іншому б випадку такий підхід породив б правову невизначеність у правовідносинах, що складаються на місцевому рівні та «паралізував» би діяльність органу місцевого самоврядування.

За таких обставин, суд вважає, що позивач не довів, що оскаржуваним рішення відповідача порушено його права у публічно-правових відносинах.

Підсумовуючи наведене та з урахуванням викладеного, суд дійшов висновку що підстави для визнання протиправним та скасування рішення №4 від 11.12.2020 «Про обрання секретаря Народицької селищної ради» відсутні, оскільки наявні процедурні порушення не вплинули та не спотворили волевиявлення депутатів та селищного голови. Волевиявлення відповідало волі депутатів, яка була спрямована на обрання секретарем селищної ради ОСОБА_1

Окрім того, в межах розгляду даної справи позивач не надав суду жодного доказу, який би свідчив про порушення його прав та законних інтересів оскаржуваним рішенням.

Щодо правомірності прийняття головою Народицької селищної ради розпорядження «Про редагування тексту рішення селищної ради» №77-ОД від 18.12.2020, суд зазначає наступне.

Частиною 4 ст.50 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що секретар сільської ради може за рішенням ради одночасно здійснювати повноваження секретаря виконавчого комітету відповідної ради.

Відповідно до п.20 ч.1 ст.42 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільський, селищний, міський голова видає розпорядження у межах своїх повноважень.

Частиною 8 ст.59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що сільський, селищний, міський голова, голова районної у місті, районної, обласної ради в межах своїх повноважень видає розпорядження.

Суд зазначає, що за органам місцевого самоврядування законодавцем закріплюється право на зміну та скасування власних рішень. Таке право випливає із конституційного повноваження органа місцевого самоврядування самостійно вирішувати питання місцевого значення шляхом прийняття рішень, що є обов`язковими до виконання на відповідній території, оскільки вони є суб`єктами правотворчості, яка передбачає право формування приписів, їх зміну, доповнення чи скасування. Звичайною є практика, коли наступний у часі акт містить пряме застереження щодо повного або часткового скасування попереднього.

З огляду на викладене, зважаючи на встановлені у справі обставини, суд дійшов висновку, що виключення пункту №3 із тексту рішення Народицької селищної ради №4 від 11.12.2020 не вплинуло та не змінило його суті, оскільки за результатами таємного голосування, викладеними в протоколі №2 засідання лічильної комісії, вирішено питання лише щодо виборів секретаря Народицької селищної ради, проте питання щодо покладення на новообраного секретаря селищної ради обов`язків секретаря виконавчого комітету не вирішувалось та не приймалось.

Частиною першою та другою статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні возову.

У силу приписів ст. 139 КАС України, сплачений позивачем судовий збір не підлягає відшкодуванню.

Керуючись статтями 6-9, 32, 77, 90, 139, 241-246, 255, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, Житомирський окружний адміністративний суд,-

вирішив:

У задоволенні позову депутата Народицької селищної ради Єрофєєва Артема Миколайовича (вул.Садова, 12, Голубієвичі, Народицький район, Житомирська область, 11450, ідн. номер НОМЕР_1 ) до Народицької селищної ради (вул.Свято-Миколаївська, 175, Народичі, Народицький район, Житомирська область,11401, ), за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), про визнання протиправними та скасування рішення і розпорядження, - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складення повного судового рішення.

Рішення складено в повному обсязі 06 червня 2022 року.

Суддя А.В. Горовенко