Справа № 160/19628/21
Суддя: Турова Олена Михайлівна
Дата ухвалення: 2022-04-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді: Турової О.М.,
за участі секретаря судового засідання: Бороди І.В.,
представника відповідача-2: Алексєєнка М.І.,
розглянувши за правилами загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні у м. Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Шостої кадрової комісії з добору на зайняття вакантних та тимчасово вакантних посад прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних) (відповідач-1), Офісу Генерального прокурора (відповідач-2) про визнання рішення протиправним та зобов`язання вчинити певні дії, -
21.10.2021 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Шостої кадрової комісії з добору на зайняття вакантних та тимчасово вакантних посад прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сферах (на правах окружних) (відповідач-1), Офісу Генерального прокурора (відповідач-2), в якій позивач, з урахуванням уточненої позовної заяви, просить:
- визнати протиправним та скасувати рішення Шостої кадрової комісії з добору на зайняття вакантних та тимчасово вакантних посад прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних), оформлене протоколом №10 від 17.09.2021р., в частині прийняття рішення про не включення ОСОБА_1 до списку осіб, що успішно пройшли добір на посади прокурорів в окружних прокуратурах, за результатами співбесід кадровими комісіями з добору на зайняття вакантних та тимчасово вакантних посад прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних);
- зобов`язати Шосту кадрову комісію з добору на зайняття вакантних та тимчасово вакантних посад прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних) або іншу кадрову комісію призначити ОСОБА_1 новий час (дату) повторного проходження (складання) етапу добору у формі співбесіди з метою виявлення відповідності кандидата вимогам професійної компетентності, професійної етики та доброчесності.
В обґрунтування позовних вимог, з урахуванням уточненої позовної заяви, зазначається, що оскаржуване рішення Шостої кадрової комісії з добору на зайняття вакантних та тимчасово вакантних посад прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних), оформлене протоколом №10 від 17.09.2021р., не відповідає критеріям, встановленим частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), оскільки не містить жодної інформації про підстави та мотиви його прийняття, і в сукупності з успішним проходженням позивачем всіх попередніх етапів добору, а також відсутністю обставин, які б вказували на не доброчесність кандидата, не дає можливості зрозуміти у зв`язку із чим позивача не було включено до списку осіб, що успішно пройшли добір на посади прокурорів в окружних прокуратурах, за результатами співбесід кадровими комісіями з добору на зайняття вакантних та тимчасово вакантних посад прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних). Наведене, на думку позивача, безперечно свідчить про незаконність прийнятого рішення та наявність підстав для його скасування. При цьому, позивач наголошував, що рішення, незалежно від форми його оформлення, повинно бути мотивованим, детальним, безстороннім, пропорційним і повним, відображати всі суттєві обставини, що мали вплив на його прийняття, а спірне рішення таким критеріям не відповідає. Так, відповідно до п.53 Порядку проведення добору на зайняття вакантної посади прокурора, затвердженого наказом Генерального прокурора від 10.01.2020р. №11 (далі Порядок №11), в редакції наказу Генерального прокурора від 27.04.2021р. №128, залежно від результатів голосування кадрова комісія визначає кандидатів, які успішно пройшли добір на посаду прокурора у відповідному органі прокуратури. При цьому, сам факт не включення ОСОБА_1 до списку осіб, що успішно пройшли добір на посади прокурорів в окружних прокуратурах, за результатами співбесід кадровими комісіями з добору на зайняття вакантних та тимчасово вакантних посад прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних), фактично свідчить про прийняття рішення про неуспішне проходження третього етапу добору, а саме співбесід з метою виявлення відповідності вимогам професійної компетентності та доброчесності кандидатів на вакантні посади прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних). Водночас, на переконання позивача, відсутність чіткого нормативного регулювання процедури співбесіди та чітко визначених вимог до кандидата, можливості здійснити перевірку відповідності кандидата зазначеним критеріям дає змогу для прийняття невмотивованих рішень комісією. Відтак, позивач вважає, що у зв`язку із протиправністю оскаржуваного рішення Шостої кадрової комісії з добору на зайняття вакантних та тимчасово вакантних посад прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних), оформленого протоколом №10 від 17.09.2021р., в частині прийняття рішення про не включення ОСОБА_1 до списку осіб, що успішно пройшли добір на посади прокурорів в окружних прокуратурах, за результатами співбесід кадровими комісіями з добору на зайняття вакантних та тимчасово вакантних посад прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних), єдиним ефективним способом поновлення порушеного права позивача є зобов`язання відповідача-1 або іншої кадрової комісії призначити ОСОБА_1 новий час (дату) повторного проходження (складання) етапу добору у формі співбесіди з метою виявлення відповідності кандидата вимогам професійної компетентності, професійної етики та доброчесності.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 листопада 2021 року вказана позовна заява залишена без руху та позивачеві надано строк - десять днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків позову шляхом подання до суду: уточненої позовної заяви, в якій чітко зазначити реквізити (дату, номер тощо) рішення відповідача, яке позивач просить визнати протиправним та скасувати, а також копій цієї уточненої позовної заяви відповідно до кількості осіб, що беруть участь у справі; належним чином завірених копій доданих до позовної заяви документів для відповідачів.
На виконання вимог ухвали суду від 08 листопада 2021 року, позивачем 30.11.2021р. було усунуто означені недоліки позовної заяви та подано уточнену позовну заяву.
05.01.2022 року до суду надійшов відзив Офісу Генерального прокурора на позовну заяву ОСОБА_1 , в якому відповідача-2 пред`явлений позов не визнав та заперечував проти задоволення позовних вимог, посилаючись на те, що Порядком проведення добору на зайняття вакантної посади прокурора, затвердженого наказом Генерального прокурора від 10.01.2020р. №11 (далі Порядок №11), в редакції наказу Генерального прокурора від 27.04.2021р. №128, не передбачено ухвалення кадровою комісією рішення про неуспішне проходження співбесіди. Так, відповідно до п.7 Порядку №11, в редакції наказу Генерального прокурора від 27.04.2021р. №128, за результатами добору відповідна кадрова комісія ухвалює рішення про визначення кандидатів, які успішно пройшли добір на посаду прокурора у відповідному органі прокуратури. Отже, вказаним пунктом не передбачено ухвалення кадровою комісією рішення про неуспішне проходження співбесіди. Позивачем на виконання пункту 13 Порядку №11 подано всі документи, передбачені статтею 30 Закону України «Про прокуратуру». Також позивачем успішно складено іспит у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора та іспит у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки та, відповідно, набрано 85 балів та 104 бали. Шостою кадровою комісією з добору на зайняття вакантних та тимчасово вакантних посад прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних) 17.09.2021р. проведено співбесіду із кандидатом на посаду прокурора окружної прокуратури ОСОБА_1 . За результатами співбесіди з ОСОБА_1 , дослідження матеріалів стосовно його доброчесності, а також рівня професійної компетентності, зокрема, з огляду на результати виконання ним практичного завдання, відповідно до пунктів 7, 46-53 Порядку №11, Шостою кадровою комісією з добору на зайняття вакантних та тимчасово вакантних посад прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних) поставлено на голосування пропозицію щодо визначення ОСОБА_1 як кандидата, який успішно пройшов добір на посаду прокурора у відповідному органі прокуратури. Враховуючи результати голосування («за» - 0, «проти» - 4), рішення про визначення ОСОБА_1 як кандидата, який успішно пройшов добір, не прийнято. Таким чином, відповідно до пунктів 7, 46-53 Порядку №11 Шостою кадровою комісією з добору на зайняття вакантних та тимчасово вакантних посад прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних) не приймалося рішення про неуспішне проходження співбесіди з ОСОБА_1 . Згідно з Порядком №11 та Порядком роботи кадрових комісій, затвердженим наказом Генерального прокурора від 17.10.2019р. №233 (далі - Порядок №233), прийняття рішень з питань проведення добору, у тому числі рішення про допуск особи, яка виявила бажання стати прокурором, до участі в доборі або рішення про відмову в допуску до участі в доборі, надання інформації про підстави прийняття кадровою комісією відповідних рішень, а також щодо перегляду цих рішень належить до виключної компетенції кадрової комісії. Законом України №113-ІХ та вищезазначеними Порядками не передбачено повноважень Генерального прокурора стосовно прийняття, перегляду, оскарження рішень кадрової комісії або втручання у її діяльність у будь-який інший спосіб. Співбесіда є третім та останнім етапом, метою проведення якої є виявлення відповідності кандидата на посаду прокурора вимогам професійної компетентності та доброчесності, за підсумками якої приймається рішення про успішне або неуспішне проходження кандидатами добору. За комісією зберігається право на надання відповідної оцінки прокурорам за результатами цього етапу атестації. Адже сама кадрова комісія за приписами Закону №113-ІХ, Порядку №11 наділена сукупністю прав та обов`язків, що надають можливість на власний розсуд визначитися з оцінкою учасника добору та за результатами співбесіди має можливість на власний розсуд шляхом голосування прийняти відповідне рішення. Саме до повноважень кадрових комісій входить дослідження, обговорення результатів співбесіди та прийняття рішень про визначення кандидатів, які успішно пройшли добір на посаду прокурора у відповідному органі прокуратури, що в свою чергу і є дискреційними повноваженнями кадрових комісій. Відтак, повноваження кадрових комісій щодо прийняття відповідних рішень у межах компетенції є дискреційним. Тобто, суд не наділений повноваженнями здійснювати оцінку щодо дотримання кандидатом правил професійної етики та доброчесності, а також рівня професійної компетентності кандидата, та, відповідно, встановлювати відповідність кандидата цим вимогам. Вмотивованість кожного критерію та його елементів, з урахуванням внутрішнього переконання кожного члена комісії, у цілому закон не передбачає, оскільки це є способом прийняття рішення, тобто способом реалізації владних управлінських функцій. Суд не є суб`єктом владних повноважень, до компетенції якого належить проведення співбесіди та надання оцінки рівня професійної компетентності кандидата, а також прийняття рішення про успішне або неуспішне проходження кандидатом добору. Водночас завданням кадрової комісії є не доведення того, що кандидат на посаду прокурора порушив закон, а визначення наявності обґрунтованих сумнівів щодо рівня його компетентності. З вказаного слідує, що відсутність у суду законодавчої можливості перевірити ці обставини у зв`язку з об`єктивними причинами, зокрема, таємністю обговорення членами кадрової комісії отриманої інформації щодо відповідності кандидата вимогам доброчесності, а також рівня володіння ним практичними уміннями та навичками, жодним чином не означає, що рішення кадрової комісії є необґрунтованим та протиправним. Оскільки проведення добору на вакантні посади прокурорів є дискреційними повноваженнями кадрової комісії, тому суд не має права впливу чи зобов`язання комісії висловити іншу думку, ніж та, яка висловлена колегіальним органом, а лише може перевірити дотримання процедури та порядку проведення конкурсу. За таких обставин кадрова комісія діяла у відповідності до вимог Закону №113-ІХ, Порядків №11 та №233. Ураховуючи викладене, відповідач просив у задоволенні позову відмовити повністю.
В підготовче судове засідання 11.01.2022 року представники сторін не з`явились, про час, дату та місце розгляду справи повідомлені належним чином, що підтверджується доказами, наявними в матеріалах справи.
Усною ухвалою суду із занесенням до протоколу судового засідання підготовче судове засідання було відкладено до 02.02.2022 року на 14:00год.
17.01.2022 року до суду надійшло клопотання відповідача-2 про долучення доказів до матеріалів справи.
10.02.2022 року до суду від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій позивачем висловлено позицію, аналогічну висловленій у позові.
Відповідно до довідки помічника судді Закопай А.Р. від 02.03.2022р. всі справи, призначені до розгляду в судовому засіданні на 02.03.2022 року, були зняті з розгляду у зв`язку з введенням воєнного стану на території України.
У судовому засіданні 27.04.2022р. позивач підтримав пред`явлений позов у повному обсязі та, посилаючись на викладені у ньому доводи, просив повністю задовольнити позовні вимоги.
Представник відповідача-2 у судовому засіданні 27.04.2022р. пред`явлений позов не визнав та заперечував проти його задоволення у повному обсязі, посилаючись на доводи, викладені у відзиві на позовну заяву.
Представник відповідача-1 - Шостої кадрової комісії з добору на зайняття вакантних та тимчасово вакантних посад прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних) у судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив, правом на подання відзиву у справі не скористався.
Заслухавши пояснення позивача та представника відповідача-2, дослідивши матеріали справи та наявні в них докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд доходить висновку про часткове задоволення позовних вимог, з огляду на таке.
Судом встановлено, що Наказом Генерального прокурора від 30.04.2021р. №134 «Про проведення добору на зайняття вакантних та тимчасово вакантних посад прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних)» з 05.05.2021р. розпочато добір на зайняття вакантних та тимчасово вакантних посад прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних).
Згідно зі Списком осіб, щодо яких прийнято рішення про допуск до участі добору на зайняття вакантної посади прокурора ОСОБА_1 допущено до участі у вищевказаному доборі (порядковий номер 3019).
Відповідно до результатів складення іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону відповідності здійснювати повноваження прокурора кандидатів на вакантні та тимчасово вакантні посади прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних), який є першим етапом добору на зайняття вакантних та тимчасово вакантних посад прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних), за 30.07.2021р. ОСОБА_1 набрав 85 балів.
Як слідує з загального рейтингу кандидатів, оприлюдненого на сайті Офісу Генерального прокурора, ОСОБА_1 після першого етапу добору зайняв 547 місце та отримав можливість продовжити участь у доборі.
Наказом Генерального прокурора від 29.07.2021р. №245, оприлюдненим на сайті Офісу Генерального прокурора 30.07.2021р., встановлено прохідний бал мінімально допустиму кількість балів, які можуть бути набрані за результатами тестування) для успішного складення іспиту на загальні здібності та навички під час добору на вакантні та тимчасово вакантні посади прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних) - 93.
За результатами складення іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки (кандидатів на вакантні та тимчасово вакантні посади прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних), що є другим етапом добору на зайняття вакантних та тимчасово вакантних посад прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних), за 10.08.2021р. ОСОБА_1 набрав 104 бали.
Згідно з загальним рейтингом кандидатів, оприлюдненим на сайті Офісу Генерального прокурора, ОСОБА_1 після другого етапу добору зайняв 994 місце та отримав можливість продовжити участь у доборі.
Наказом Генерального прокурора від 20.08.2021 №272 створено Шосту кадрову комісію з добору на зайняття вакантних та тимчасово вакантних посад прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних).
17.09.2021р. ОСОБА_1 пройдено третій етап добору на зайняття вакантних та тимчасово вакантних посад прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних), в рамках якого виконане письмово практичне завдання та пройдено співбесіду з Шостою кадровою комісією з добору на зайняття вакантних та тимчасово вакантних посад прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних).
Як слідує з протоколу №10 засідання Шостої кадрової комісії з добору на зайняття вакантних та тимчасово вакантних посад прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних) від 17.09.2021р., пунктом 3 порядку денного «Проведення співбесід з кандидатами на зайняття вакантних та тимчасово вакантних посад прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних), включених комісіями до графіку проведення співбесід на 17.09.2021р., кадровою комісією, зокрема, розглянуто питання щодо проведення співбесіди з ОСОБА_1 (пункт 6), і за результатами дослідження матеріалів щодо кандидата стосовного його доброчесності, а також рівня професійної компетентності, зокрема, з огляду на результати виконання ним практичного завдання відповідно до пунктів 7, 46-53 Порядку проведення добору на зайняття вакантної посади прокурора, затвердженого наказом Генерального прокурора від 10.01.2020р. №11, поставлено на голосування пропозицію щодо визначення ОСОБА_1 як кандидата, який успішно пройшов добір на посаду прокурора у відповідному органі прокуратури, і за результатами голосування: «за» - 0, «проти» - 4, рішення не прийнято.
До Списку кандидатів, які успішно пройшли добір на посади прокурорів в окружних прокуратурах, за результатами співбесід кадровими комісіями з добору на зайняття вакантних та тимчасово вакантних посад прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних), оприлюдненого на сайті Генерального прокурора, ОСОБА_1 не включено.
Вважаючи протиправним рішення Шостої кадрової комісії з добору на зайняття вакантних та тимчасово вакантних посад прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних), оформлене протоколом №10 від 17.09.2021р., в частині прийняття рішення про не включення ОСОБА_1 до списку осіб, що успішно пройшли добір на посади прокурорів в окружних прокуратурах, за результатами співбесід кадровими комісіями з добору на зайняття вакантних та тимчасово вакантних посад прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних), позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та спірним правовідносинам, суд зважає на таке.
Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі та в межах повноважень у спосіб, що передбачений, як Конституцією, так і Законами України.
Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.
Законом України від 14 жовтня 2014 року №1697-VII «Про прокуратуру» (далі - Закон №1697-VII) забезпечуються гарантії незалежності прокурора, зокрема щодо особливого порядку його призначення на посаду, звільнення з посади, притягнення до дисциплінарної відповідальності тощо.
Наказом Генерального прокурора від 30.04.2021р. №134 «Про проведення добору на зайняття вакантних та тимчасово вакантних посад прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних)» з 05.05.2021р. розпочато добір на зайняття вакантних та тимчасово вакантних посад прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних).
Пунктом 20 розділу ІІ «Прикінцеві і перехідні положення» Закону №113-ІХ передбачено, що у разі оприлюднення відповідного оголошення про добір на офіційному вебсайті Генеральної прокуратури України або Офісу Генерального прокурора особи, які не займали посаду прокурора на день набрання чинності цим Законом, мають право, за умови відповідності вимогам, визначеним статтею 27 Закону України "Про прокуратуру", взяти участь у доборі на вакантні посади прокурора в Офісі Генерального прокурора, обласних прокуратурах, окружних прокуратурах, які з`явилися після звільнення прокурорів за власним бажанням, неуспішного проходження прокурорами атестації або з інших підстав. Для участі у доборі кандидати подають документи, передбачені статтею 30 Закону України "Про прокуратуру". Порядок проведення добору затверджується Генеральним прокурором.
Добір включає такі етапи:
1) складення іспиту у формі анонімного письмового тестування або у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора. Результати анонімного тестування оприлюднюються кадровою комісією на офіційному вебсайті Генеральної прокуратури України або Офісу Генерального прокурора не пізніше ніж за 24 години до проведення співбесіди;
2) проведення співбесіди з метою виявлення відповідності кандидата вимогам професійної компетентності і доброчесності. Для оцінки рівня володіння практичними уміннями та навичками кандидати виконують письмове практичне завдання.
Добір може включати інші етапи, які визначаються у Порядку проведення добору на зайняття вакантної посади прокурора.
Фізичні та юридичні особи до проведення співбесіди з кандидатом мають право подавати до Офісу Генерального прокурора відомості, які можуть свідчити про невідповідність кандидата критеріям доброчесності. Для цього графік проведення співбесід із зазначенням прізвища, імені та по батькові кандидата заздалегідь оприлюднюється.
Особи, які відповідно до цього пункту успішно пройшли добір, можуть перед призначенням на посаду прокурора бути відправлені на проходження стажування до органу прокуратури. У разі неуспішного проходження стажування такі особи не призначаються на посаду прокурора. Порядок проходження стажування в органах прокуратури затверджується Генеральним прокурором.
Також п.п.1 п.22 розділу ІІ «Прикінцеві і перехідні положення» Закону №113-ІХ установлено, що тимчасово, до 1 вересня 2021 року порядок проведення добору на зайняття вакантної посади прокурора затверджується Генеральним прокурором.
На виконання вищенаведених приписів розділу ІІ «Прикінцеві і перехідні положення» Закону №113-ІХ Наказом Генерального прокурора від 10.01.2020р. №11 затверджено Порядок проведення добору на зайняття вакантної посади прокурора (далі Порядок №11).
Відповідно до п.п.81 п.22 розділу ІІ «Прикінцеві і перехідні положення» Закону №113-ІХ після 1 вересня 2021 року визначені відповідно до цього пункту порядки та процедури застосовуються до правовідносин, розпочатих до зазначеної дати.
Пунктом 3 Порядку №11 визнаено, що добір проводиться кадровими комісіями прозоро та публічно у присутності кандидата на зайняття вакантної посади прокурора (далі кандидат). Порядок роботи, перелік і склад кадрових комісій для проведення добору визначаються наказами Генерального прокурора.
Наказом Генерального прокурора від 17.10.2019р. №233 затверджено «Порядок роботи кадрових комісій» (далі - Порядок №233), у якому зазначено, що кадрові комісії здійснюють свої повноваження на підставі пункту 11, підпункту 7 пункту 22 розділу II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» та Закону України «Про прокуратуру».
Згідно з пунктом 2 Порядку №233 комісії забезпечують, зокрема, здійснення добору на посади прокурорів.
Пунктом 3 Порядку №233 передбачено, що для здійснення повноважень, передбачених абзацами другим і третім пункту 2 цього Порядку, утворюються комісії у складі шести осіб, з яких не менше трьох - особи, делеговані міжнародними і неурядовими організаціями, проектами міжнародної технічної допомоги, дипломатичними місіями.Членами комісії можуть бути особи, які є політично нейтральними, мають бездоганну ділову репутацію, високі професійні та моральні якості, суспільний авторитет, а також стаж роботи в галузі права.
Наказом Генерального прокурора від 20.08.2021 №272, який був оприлюднений на веб-сайті Генеральної прокуратури України, створено Шосту кадрову комісію з добору на зайняття вакантних та тимчасово вакантних посад прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних).
Відповідно до п.1 Порядку №11 (тут і далі в редакції відповідно до наказу Генерального прокурора від 27.04.2021р. №128, чинній станом на час виникнення спірних правовідносин) добір на зайняття вакантної посади прокурора (далі добір) це встановлена пунктом 20 розділу ІІ «Прикінцеві і перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» та цим Порядком процедура проведення добору кандидатів на посади прокурорів в Офісі Генерального прокурора, обласних та окружних прокуратурах.
Згідно з п.4 Порядку №11 під час проведення добору оцінюється: 1) професійна компетентність кандидата (у тому числі загальні здібності та навички); 2) доброчесність кандидата.
Пунктом 5 Порядку №11 встановлено, що такі самі етапи добору, як і пунктом 20 розділу ІІ «Прикінцеві і перехідні положення» Закону №113-ІХ.
За приписами п.6 Порядку №11 повторне проходження кандидатом будь-якого етапу добору не допускається. Якщо складення відповідного іспиту або проведення співбесіди було перервано чи не відбулося з технічних або інших причин, незалежних від членів кадрової комісії та кандидата, кадрова комісія визначає інший час (дату) складення відповідного іспиту або проведення співбесіди для кандидата.
Пунктом 7 Порядку №11 визначено, що за результатами добору відповідна кадрова комісія ухвалює рішення про визначення кандидатів, які успішно пройшли добір на посаду прокурора у відповідному органі прокуратури.
Згідно з абз.1 п.13 Порядку №11 для участі у доборі особою, яка виявила бажання взяти участь у доборі, подаються документи, передбачені статтею 30 Закону України «Про прокуратуру».
Відповідно до п.15 Порядку №11 до участі у доборі допускаються особи, які відповідають вимогам, встановленим законодавством до кандидата, та подали всі необхідні документи, оформлені згідно з вимогами, визначеними цим Порядком.
Пунктом 22 Порядку №11 передбачено, що інформація щодо перебігу добору (графіки проведення етапів добору, результати складення іспитів, загальний рейтинг кандидатів, які успішно пройшли добір, тощо) оприлюднюється на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора. Обов`язок ознайомлюватися з цією інформацією покладається на кандидата.
За змістом приписів 26-28 Порядку №11 прохідний бал (мінімально допустима кількість балів, які можуть бути набрані за результатами тестування) для успішного складення іспиту становить 70 балів. До наступного етапу добору допускаються кандидати, які набрали 70 або більше балів за результатами складення іспиту, та увійшли до рейтингу, що формується з розрахунку не більш як три кандидати на одну вакантну посаду, оприлюднену в оголошенні про добір. Кандидат, не включений до рейтингу, сформованого згідно з пунктом 27 цього Порядку, припиняє участь у доборі, а відповідна кадрова комісія ухвалює рішення про припинення участі в доборі такого кандидата.
Згідно з положеннями пунктів 31, 33-35 Порядку №11 протягом трьох днів із моменту оприлюднення на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора результатів іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора кадрова комісія затверджує сформований в алфавітному порядку графік складення іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки. Іспит проходить автоматизовано з використанням комп`ютерної техніки у присутності членів відповідної кадрової комісії. Прохідний бал (мінімально допустима кількість набраних балів, які можуть бути набрані за результатами тестування) для успішного складення іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки встановлює своїм наказом Генеральний прокурор до початку складення іспиту.
Так, Наказом Генерального прокурора від 29.07.2021р. №245, оприлюдненим на сайті Офісу Генерального прокурора 30.07.2021р., встановлено прохідний бал мінімально допустиму кількість балів, які можуть бути набрані за результатами тестування) для успішного складення іспиту на загальні здібності та навички під час добору на вакантні та тимчасово вакантні посади прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних) - 93.
Пунктами 35-36 Порядку №11 встановлено, що до наступного етапу добору допускаються кандидати, які набрали мінімально допустиму або більшу кількість балів за результатами складення іспиту, та увійшли до рейтингу, що формується з розрахунку не більше як два кандидати на одну вакантну посаду, оприлюднену в оголошенні про добір. Кандидат, не включений до рейтингу, сформованого згідно з пунктом 35 цього Порядку, припиняє участь у доборі, а відповідна кадрова комісія ухвалює рішення про припинення участі у доборі такого кандидата.
Відповідно до п.40-41, 44-45 Порядку №11 до початку співбесіди кандидат виконує практичне завдання з метою встановлення кадровою комісією його рівня володіння практичними уміннями та навичками. Перелік практичних завдань затверджується Генеральним прокурором. Зразок практичного завдання оприлюднюється на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора. Якщо практичне завдання передбачає застосування норм законодавства, кандидатам дозволяється користуватися паперовими текстами відповідних законодавчих актів. Кадрова комісія не зобов`язана надавати кандидатам такі тексти. На виконання практичного завдання кандидату надається 45 хвилин. Виконання практичного завдання після завершення відведеного часу забороняється.
Пунктом 46 Порядку №11 передбачено, що співбесіда проводиться кадровою комісією з кандидатами в усній формі державною мовою. Співбесіда з кандидатом може бути проведена в один день із виконанням ним практичного завдання.
Згідно з п.47 Порядку №11 до проведення співбесіди фізичні та юридичні особи мають право подавати до Офісу Генерального прокурора будь-яку інформацію, яка може свідчити про невідповідність кандидата критеріям доброчесності, шляхом надсилання такої інформації відповідній кадровій комісії, у тому числі на визначену кадровою комісією адресу електронної пошти.
За приписами п.48 Порядку №11 дослідження вказаної та іншої інформації щодо кандидата, який проходить співбесіду, а також документів, які кандидат подав для участі у доборі відповідно до статті 30 Закону України «Про прокуратуру» (далі матеріали щодо кандидата), здійснюється членами кадрової комісії. Перед проведенням співбесіди члени кадрової комісії можуть надіслати на адресу електронної пошти кандидата, зазначену в його заяві про участь у доборі кандидата на посаду прокурора, повідомлення із пропозицією надати письмові пояснення щодо питань, пов`язаних із матеріалами щодо кандидата. У цьому випадку протягом трьох календарних днів із дня отримання повідомлення, але не пізніше ніж за день до дня проведення співбесіди, кандидат може подати кадровій комісії електронною поштою письмові пояснення (за необхідності електронні копії (фотокопії) документів).
Відповідно до п.49 Порядку №11 співбесіда полягає в обговоренні результатів дослідження членами кадрової комісії матеріалів щодо кандидата стосовно його доброчесності, а також рівня професійної компетентності кандидата, зокрема з огляду на результати виконаного ним практичного завдання. Під час співбесіди члени кадрової комісії можуть користуватися рекомендаціями з оцінки відповідності кандидата вимогам професійної компетентності та доброчесності.
Пунктами 50-51 Порядку №11 визначено, що співбесіда кандидата складається з таких етапів:
1) дослідження членами кадрової комісії матеріалів щодо кандидата;
2) послідовне обговорення з кандидатом відповідних матеріалів, у тому числі у формі запитань і відповідей, а також обговорення результатів виконання ним практичного завдання.
Співбесіда проходить у формі засідання кадрової комісії. Співбесіда з кандидатом триває до 45 хвилин. За наявності об`єктивних причин час, відведений на співбесіду, може бути збільшений за процедурним рішенням кадрової комісії.
Члени кадрової комісії мають право ставити запитання кандидату, з яким проводять співбесіду, щодо його професійної компетентності, доброчесності, а також із приводу іншої інформації, яка міститься у матеріалах щодо кандидата.
Згідно з п.52 Порядку №11 після завершення співбесіди члени кадрової комісії без присутності кандидата, з яким проводилася співбесіда, та без фіксації за допомогою технічних засобів відео- та звукозапису, обговорюють результати співбесіди, висловлюють пропозиції щодо рішення кадрової комісії, а також проводять відкрите голосування з приводу рішення кадрової комісії стосовно кандидата, який проходить добір. Результати голосування відображаються у протоколі засідання.
Пунктом 53 Порядку №11 встановлено, що залежно від результатів голосування кадрова комісія визначає кандидатів, які успішно пройшли добір на посаду прокурора у відповідному органі прокуратури.
Відповідно до п.54 Порядку №11 результати проведення співбесіди оприлюднюються на офіційному вебсайті Офісу Генерального прокурора протягом одного дня з моменту її завершення.
Згідно з п.п.55-56 Порядку №11 за результатами проведення співбесід формується загальний рейтинг кандидатів, які успішно пройшли добір, шляхом додавання балів, отриманих кандидатами за результатами складення іспитів. До рейтингу входять кандидати, які набрали найбільшу кількість балів із розрахунку не більше як один кандидат на одну вакантну посаду, оприлюднену в оголошенні про добір. У разі отримання останнім кандидатом та наступними за ним кандидатами однакової кількості балів до рейтингу входить кандидат із більшим стажем роботи в галузі права, що визначається відповідно до статті 27 Закону України «Про прокуратуру». Загальний рейтинг кандидатів, які успішно пройшли добір, оприлюднюється на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора не пізніше ніж через п`ять днів із моменту завершення співбесід. Кандидат вважається повідомленим про результати добору з моменту оприлюднення рейтингу.
Як встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, ОСОБА_1 , скориставшись правом на участь у доборі на зайняття вакантних та тимчасово вакантних посад прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних), подав відповідну заяву та всі документи, передбачені статтею 30 Закону України «Про прокуратуру», а також успішно склав іспит у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора та іспит у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки, набравши 85 балів та 104 бали, відповідно, що є достатньою кількістю балів у розумінні п.26 та п.35 Порядку №11 і Наказу Генерального прокурора від 29.07.2021р. №245, у зв`язку із чим позивача допущено до третього етапу добору проведення співбесіди.
Зі змісту протоколу №10 засідання Шостої кадрової комісії з добору на зайняття вакантних та тимчасово вакантних посад прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних) від 17.09.2021р., слідує, що комісія, розглянувши питання щодо проведення співбесіди з ОСОБА_1 (підпункт 6 порядку денного засідання), за результатами дослідження матеріалів щодо кандидата стосовного його доброчесності, а також рівня професійної компетентності, зокрема, з огляду на результати виконання ним практичного завдання, відповідно до пунктів 7, 46-53 Порядку №11, поставила на голосування пропозицію щодо визначення ОСОБА_1 як кандидата, який успішно пройшов добір на посаду прокурора у відповідному органі прокуратури, і за результатами голосування: «за» - 0, «проти» - 4, рішення не прийнято.
До Списку кандидатів, які успішно пройшли добір на посади прокурорів в окружних прокуратурах, за результатами співбесід кадровими комісіями з добору на зайняття вакантних та тимчасово вакантних посад прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних), оприлюдненого на сайті Генерального прокурора, ОСОБА_1 не включено.
При цьому, зі змісту оскаржуваного рішення Шостої кадрової комісії з добору на зайняття вакантних та тимчасово вакантних посад прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних), оформленого протоколом №10 від 17.09.2021р., щодо не визначення ОСОБА_1 як кандидата, який успішно пройшов добір на посаду прокурора у відповідному органі прокуратури, слідує, що посилаючи на те, що таке рішення прийняте за результатами дослідження матеріалів щодо кандидата стосовного його доброчесності, а також рівня професійної компетентності, зокрема, з огляду на результати виконання ним практичного завдання, кадрова комісія взагалі не зазначила, які саме обставини можуть свідчити про невідповідність позивача вимогам доброчесності та/чи професійної компетентності, в тому числі, чи вірно виконано ним практичне завдання і, якщо ні, то у чому полягає помилковість наданих позивачем відповідей, а також не вказала на підставі яких документів такий висновок сформовано.
Отже, протокол засідання кадрової комісії №10 від 17.09.2021р. не містить жодних посилань на обставини, що мають значення для прийняття оскаржуваного рішення, а також жодних мотивів та підстав для його прийняття.
Разом з тим, без наведення у такому рішенні аргументів, які б засвідчували правомірність такого висновку, позиції позивача з наведеного питання, аналізу наявної інформації та встановлених під час добору обставин з посиланням на належні та допустимі докази, на підставі яких ці обставини встановлено, робить зазначене рішення протиправним з огляду на наступне.
Приймаючи до уваги доводи відповідача-2, викладені у відзиві на позов, та не заперечуючи відсутність у Порядку №11 конкретних приписів, які регламентують необхідність мотивування рішення кадрової комісії, прийнятого за результатами добору, суд зауважує, що одним із критеріїв оцінювання судами рішень, дій та бездіяльності суб`єктів владних повноважень є прийняття ними рішень обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).
Цей критерій відображає принцип обґрунтованості рішення або дії. Він вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі. Суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями, а не конкретними обставинами. Так само недопустимо надавати значення обставинам, які насправді не стосуються справи. Несприятливе для особи рішення повинно бути вмотивованим.
Таким чином, висновки та рішення суб`єкта владних повноважень можуть ґрунтуватися виключно на належних, достатніх, а також тих доказах, які одержані з дотриманням закону.
У контексті наведеного необхідно зазначити про те, що впродовж усього розгляду даної справи відповідачами не надано до матеріалів справи будь-яких доказів, як і не наведено жодних аргументів та пояснень з приводу того, які ж саме обставини з`ясувала Шоста кадрова комісія у ході проведення співбесіди з кандидатом на зайняття вакантної посади прокурора ОСОБА_1 , що дали підстави для висновку про невідповідність цього кандидата вимогам професійної компетентності та/або доброчесності.
Таким чином, спірне рішення, оформлене протоколом засідання Шостої кадрової комісії від 17.09.2021р. №10, не містить відомостей про те, які матеріали щодо кандидата ОСОБА_1 досліджувалися членами кадрової комісії, які запитання ставилися позивачеві та, відповідно, які відповіді ним були надані. Про це не вказано і у відзиві на позовну заяву.
Понад те, саме наявність усіх цих обставин у комплексі дає можливість перевірити, чи прийнято рішення кадрової комісії з урахуванням усіх обставин, що мали значення для його прийняття, та чи ґрунтується воно на оцінці всіх фактів та обставин, що мають значення.
Констатація у спірному рішенні самого лише факту з`ясування обставин, які свідчать про невідповідність кандидата ОСОБА_1 вимогам професійної компетентності та/або доброчесності, без належного підтвердження належними та достатніми доказами, ставить під сумнів обґрунтованість та правомірність рішення Шостої кадрової комісії з добору на зайняття вакантних та тимчасово вакантних посад прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних) щодо не визначення ОСОБА_1 як кандидата, який успішно пройшов добір на посаду прокурора у відповідному органі прокуратури, оформленого протоколом засідання Шостої кадрової комісії з добору на зайняття вакантних та тимчасово вакантних посад прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних) від 17 вересня 2021 року №10.
Водночас, суд наголошує, що саме на відповідача - суб`єкта владних повноважень в силу частини другої статті 77 КАС України покладається обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення.
При цьому, частиною другою статті 6 КАС України та статтею 17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини» передбачено застосування судами Конвенції та практики ЄСПЛ, як джерела права.
Отже, відповідність закону передбачає, що формулювання національного законодавства повинно бути достатньо передбачуваним, щоб дати особам адекватну вказівку стосовно обставин та умов, за яких державні органи мають право вдатися до заходів, що вплинуть на їхні конвенційні права (див. також рішення від 24.04.2008 у справі «C. G. та інші проти Болгарії», заява №1365/07, п. 39).
Обґрунтований сумнів за замовчуванням повинен містити достатні підстави для його виникнення.
За висновком суду, рішення, підставою для якого може бути обґрунтований сумнів, повинно містити пояснення всіх обставин, що мають значення для вирішення відповідного питання.
Презюмування оціночного поняття, яким є обґрунтований сумнів, як на підставу прийняття рішення, не лише спотворює його обґрунтованість, а й суперечить принципу правової визначеності, однією зі складових якого є чітке встановлення меж та порядку реалізації владних повноважень спеціальним суб`єктом.
Судом не заперечується факт того, що проведення добору на вакантні посади прокурорів є дискреційними повноваженнями кадрової комісії. Водночас, обсяг цієї дискреції не може бути необмеженим і повинен підлягати зовнішньому/публічному контролю, в тому числі судовому. Процес та результат добору повинен бути зрозумілим як безпосереднім учасникам цих відносин, зокрема кандидату, так і суспільству загалом, адже коли йдеться про необхідність сформувати якісний прокурорський корпус, якому довіряло б це суспільство, то обґрунтованість/умотивованість рішень щодо добору кожного прокурора є необхідною для цього умовою та гарантією.
Належна мотивація рішення (як форма зовнішнього вираження дискреційних повноважень) дає можливість перевірити, як саме (за якими ознаками) відбувалася процедура добору і чи була дотримана процедура його прийняття. Її обсяг і ступінь залежить від конкретних обставин, які були предметом обговорення, але у будь-якому випадку має показувати, приміром, що доводи/пояснення кандидата взято до уваги і, що важливо, давати розуміння чому і чим керувалася кадрова комісія, коли оцінювала кандидата, тобто які мотиви ухваленого рішення.
Зокрема, рішення можна вважати вмотивованим, якщо в ньому зазначено обставини, що мають значення для правильного вирішення кожного з перелічених у Порядку №11 питань, які мають бути дослідженні в рамках добору на вакантні посади прокурорів; є посилання на докази, на підставі яких ці обставини встановлено; є оцінка доводів та аргументів особи, яка приймає участь у процедурі добору; є посилання на норми права, якими керувалася кадрова комісія. Таке рішення повинно містити судження комісії щодо професійної, особистої, соціальної компетентності кандидата, його доброчесності та професійної етики, відтак його здатності на належному рівні здійснювати покладені на нього законом обов`язки на займаній посаді.
Наведені вище висновки узгоджуються з позицією Верховного Суду, напрацьованою в межах розгляду справи №9901/831/18 (постанова від 09 жовтня 2019 року).
У спірному ж рішенні кадрова комісія обмежилася лише стислим (загальним, невизначеним) посиланням на те, що за результатами дослідження матеріалів щодо кандидата стосовного його доброчесності, а також рівня професійної компетентності, зокрема, з огляду на результати виконання ним практичного завдання, не можливо прийняти рішення про визначення ОСОБА_1 як кандидата, який успішно пройшов добір на посаду прокурора у відповідному органі прокуратури, що жодним чином не дає змоги встановити дійсні підстави/мотиви, з яких виходила комісія під час ухвалення такого рішення.
Відсутність в оскаржуваному рішенні кадрової комісії мотивів його прийняття, посилань на конкретні обставини і підстави, а також відсутність у відповідачів будь-яких доказових доводів, які б слугували і стали підставою для висновків, за яких позивач не відповідає законодавчо визначеним критеріям для зайняття посади прокурора, перевірка на наявність яких здійснюється в межах процедури добору на вакантні посади прокурорів, є достатнім та самостійним підґрунтям для визнання його протиправним та скасування.
На переконання суду, оскаржуване рішення кадрової комісії стосовно позивача не відповідає критеріям обґрунтованості та безсторонності, оскільки відповідачем не надано доказів, які вважаються встановленими та мали вирішальне значення для його прийняття, достовірність даних, які були взяті кадровою комісією до уваги, а зміст оскаржуваного рішення фактично є констатацією сумніву у професійній компетентності та доброчесності кандидата без наведеного обґрунтування такого висновку.
Формулювання національного законодавства повинно бути достатньо передбачуваним, щоб дати особам адекватну вказівку щодо обставин та умов, за яких державні органи мають право вдатися до заходів, що вплинуть на їхні конвенційні права (див. рішення Європейського Суду з прав людини від 24.04.2008 у справі «C. G. та інші проти Болгарії», заява №1365/07, п.39).
Наведене узгоджується із Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод (Конвенція) та практикою Європейського Суду з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції.
У рішенні від 10.02.2010 у справі «Серявін та інші проти України» Європейський Суд з прав людини наголосив, що «... Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (RuizTorija v. Spain) від 09.12.1994). Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (рішення у справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland) від 01.07.2003). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (рішення у справі «Гірвісаарі проти Фінляндії» (Hirvisaari v. Finland) від 27.09.2001)».
Суд зауважує, що в частині судового контролю за дискреційними адміністративними актами Європейським Судом з прав людини висловлено правову позицію, за якою за загальним правилом національні суди повинні утриматися від перевірки обґрунтованості таких актів, однак все ж суди повинні проконтролювати, чи не є викладені у них висновки адміністративних органів щодо обставин у справі довільними та нераціональними, непідтвердженими доказами або ж такими, що є помилковими щодо фактів; у будь-якому разі суди повинні дослідити такі акти, якщо їх об`єктивність та обґрунтованість є ключовим питанням правового спору (рішення у справі «Дружстевнізаложнапріа та інші проти Чеської Республіки» від 31.07.2008, рішення у справі «Брайєн проти Об`єднаного Королівства» від 22.11.1995, рішення у справі «Сігма радіо телевіжнлтд проти Кіпру» від 21.07.2011, рішення у справі «Путтер проти Болгарії» від 02.12.2010).
Крім того, виходячи з практики Європейського Суду з прав людини, надання правової дискреції органам влади у вигляді необмежених повноважень є несумісним з принципом верховенства права і закон має з достатньою чіткістю визначати межі такої дискреції, наданої компетентним органам та порядок її здійснення, з урахуванням законної мети даного заходу, щоб забезпечити особі належний захист від свавільного втручання (рішення у справі «Волохи проти України» від 02.11.2006, рішення у справі «Malone v. United Kindom» від 02.08.1984).
З огляду на наведене, оскільки оспорюване рішення Шостої кадрової комісії з добору на зайняття вакантних та тимчасово вакантних посад прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних) щодо не визначення ОСОБА_1 як кандидата, який успішно пройшов добір на посаду прокурора у відповідному органі прокуратури, оформлене протоколом засідання Шостої кадрової комісії з добору на зайняття вакантних та тимчасово вакантних посад прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних) від 17 вересня 2021 року №10 (пункт 6 порядку денного засідання), не містить мотивів, з яких комісія дійшла висновку про не відповідність позивача вимогам професійної компетентності та доброчесності, суд доходить висновку про наявність підстав для скасування даного рішення і задоволення позовних вимог в цій частині.
Щодо заявленої позовної вимоги про зобов`язання Шостої кадрової комісії з добору на зайняття вакантних та тимчасово вакантних посад прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних) або іншої кадрової комісії призначити ОСОБА_1 новий час (дату) повторного проходження (складання) етапу добору у формі співбесіди з метою виявлення відповідності кандидата вимогам професійної компетентності, професійної етики та доброчесності, суд зазначає наступне.
Відповідно до частини першої статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Згідно з частинами першою та другою статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.
Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Дійсно, суд не є суб`єктом владних повноважень, до компетенції якого належить проведення співбесіди та надання оцінки рівня професійної компетентності кандидата та прийняття рішення про успішне чи неуспішне проходження кандидатом добору.
При цьому, саме конкурсна комісія наділена сукупністю прав та обов`язків, що надають можливість на власний розсуд визначитися з оцінкою учасника конкурсу та за результатами співбесіди має можливість на власний розсуд шляхом голосування прийняти відповідне рішення.
Такі повноваження конкурсної комісії є дискреційними, тому щодо даних повноважень суд не має права впливу чи зобов`язання комісії висловити іншу оцінку, ніж та яка висловлена колегіальним органом, а лише може перевірити дотримання процедури та порядку проведення конкурсу, відповідальність прийнятого рішення вимогам закону.
У той же час, відповідно до частини другої статті 9 КАС України, суд розглядає адміністративні справи не інакше, як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Зважаючи на те, що суд дійшов висновку про визнання протиправним та скасування оскаржуваного рішення кадрової комісії, позивач знаходиться на етапі добору, який передував проведенню співбесіди.
Разом з цим, судом встановлено, що позивачем успішно пройдено тестування на знання та вміння у застосуванні закону на відповідність здійснювати повноваження прокурора та тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки.
Таким чином, враховуючи вищенаведене, з метою захисту та відновлення порушених прав позивача, суд доходить висновку, що для повного забезпечення захисту прав позивача необхідно вийти за межі позовних вимог та зобов`язати Шосту кадрову комісію з добору на зайняття вакантних та тимчасово вакантних посад прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних) за результатами співбесіди з ОСОБА_1 прийняти відповідне рішення з врахуванням висновків суду, викладених у цьому рішенні.
Відповідно до вимог частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Беручи до уваги встановлені фактичні обставини справи, суд констатує, що відповідачі вказані вимоги щодо обов`язку довести правомірність своїх дій та рішень не виконали.
Таким чином, суд дійшов висновку про часткове задоволення адміністративного позову ОСОБА_1 .
Відповідно до частин 1 та 3 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. При частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.
Враховуючи, що заявлені позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, судові витрати зі сплати судового збору, понесені позивачем при зверненні до суду з цією позовною заявою у сумі 1816,00грн., підлягають стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача-2 пропорційно частині задоволених позовних вимог у сумі 908,00грн.
Керуючись ст. ст. 242-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -
Визнати протиправним та скасувати рішення Шостої кадрової комісії з добору на зайняття вакантних та тимчасово вакантних посад прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних) щодо не визначення ОСОБА_1 (р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) як кандидата, який успішно пройшов добір на посаду прокурора у відповідному органі прокуратури, оформлене протоколом засідання Шостої кадрової комісії з добору на зайняття вакантних та тимчасово вакантних посад прокурорів в окружних прокуратурах і спеціалізованих прокуратурах у військовій та оборонній сфері (на правах окружних) від 17 вересня 2021 року №10 (пункт 6 порядку денного засідання).
У задоволенні решти позовних вимог відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду в порядку та у строки, передбачені ст.ст. 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 09.05.2022р.

Суддя: О.М. Турова