Справа № 520/1396/22
Суддя: Білова О.В.
Дата ухвалення: 2022-06-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

02 червня 2022 року № 520/1396/22

Харківський окружний адміністративний суд у складі судді Білової О.В., розглянувши у письмовому провадженні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057, код ЄДРПОУ ВП 43983495) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся позивач ОСОБА_1 з адміністративним позовом до Головного Управління ДПС у Харківській області, в якому просить суд визнати неправомірними дії ГУ ДПС у Харківській області стосовно нарахування ОСОБА_1 сум єдиного внеску на загальну суму 25648,26 грн і зобов`язати ГУ ДПС у Харківській області здійснити коригування відомостей в інтегрованій картці платника ОСОБА_1 з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, шляхом виключення суми недоїмки у розмірі 25648,26грн. та штрафу з пенею у розмірі 17138,25 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що відповідачем протиправно подвійно внесено до його облікової картки суми ЄСВ у 2017-2019 роках, нараховані як фізичній особі-підприємцю та самозайнятій особі. Крім того, суми штрафних санкцій та пені, нараховані за скасованим ДПС України рішенням, також безпідставно не видалені відповідачем.

Ухвалою судді від 25.01.2022 прийнято адміністративний позов до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи.

Ухвалою суду від 02.06.2022 за клопотанням первинного відповідача здійснено його заміну в порядку правонаступництва залучено до участі у справі правонаступника ГУ ДПС у Харківській області - юридичної особи () - ГУ ДПС у Харківській області як відокремлений підрозділ ДПС України (код ЄДРПОУ ВП 43983495).

Відповідач не погодився з позовними вимогами та направив до суду відзив, в якому зазначив, що єдиний внесок підлягає сплаті незалежно від фінансового стану платника. Якщо фізична особа зареєстрована як підприємець, та при цьому така особа провадить незалежну професійну діяльність, така фізична особа обліковується у контролюючих органах як фізична особа - підприємець з ознакою провадження незалежної професійної діяльності (пп. 4 п. 6.7 розділу IV Порядку № 1588). Тому вважає дії податкового органу правомірними.

Позивач правом подання відповіді на відзив не скористався.

Згідно з положеннями ч.4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив такі обставини.

Позивач ОСОБА_1 зареєстрований в податкових органах з 03.01.2001 по 30.11.2021 як фізична особа-підприємець, з 01.07.2017 є платником єдиного податку, 3 група, ставка 5%. Основний КВЕД 69.10 - діяльність у сфері права.

Згідно даних Єдиного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань припинення підприємницької діяльності позивача зареєстровано 30.11.2021.

Позивач також має свідоцтво Міністерства юстиції України про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, ліквідатора) №216 від 20.02.2013. Діяльність арбітражного керуючого також відповідає КВЕД 69.10 - діяльність у сфері права.

В органах ДПС позивач зареєстрований як самозайнята особа-адвокат з 26.02.2014 по теперішній час; арбітражний керуючий з 26.02.2014 по теперішній час.

ГУ ДПС у Харківській області (Шевченківський р-н м. Харкова) 12.11.2021 прийняте рішення № відносно позивача про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску на суму 17138.25 грн., з яких штраф 20% - 5370,80 грн, пеня за період з 03.05.2018 по 08.07.2021 - 11767,45 грн, яке отримано позивачем 29.11.2021 засобами поштового зв`язку.

08.12.2021 позивачем подано скаргу до ДПС України на рішення № від 12.11.2021р. про застосування штрафних санкцій та нарахування пені.

Рішенням Державної податкової служби України від 30.12.2021 №29445/6/99-00- 06-02-01-06 рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску від 12.11.2021 № ГУ ДПС у Харківській області скасовано та вважається відкликаним з дня його прийняття, скаргу фізичної особи, яка займається незалежною професійною діяльністю, ОСОБА_1 від 08.12.2021 б/н - задоволено, зобов`язано ГУ ДПС у Харківській області привести у відповідність інтегровану картку платника податків.

Приймаючи рішення про задоволення скарги, ДПС України зазначило, ГУ ДПС у Харківській області не врахувало позиції Верховного суду за результатами зразкової адміністративної справи №520/3939/19 від 02.09.2019, що призвело до подвійного нарахування єдиного внеску та неправомірного розрахунку штрафних санкцій та пені.

Оскільки ГУ ДПС у Харківській області не виконує рішення ДПС України від 30.12.2021 №29445/6/99-00-06-02-01-06, не приводить у відповідність інтегровану картку платника податків в частині скасування нарахувань сум єдиного соціального внеску, штрафів та пені, позивач звернувся до суду для захистом своїх прав.

Також у позовній заяві ОСОБА_1 зазначає, що під час оскарження зазначеного вище рішення йому стало відомо, що з 19.04.2018 по 21.10.2019 та за 2017 рік ГУ ДПС у Харківській області здійснювало самостійне донарахування сум єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування в загальному розмірі 25648.26 грн.

Як стверджує позивач, органом ДПС самостійно було донараховано 19.04.2018 єдиний внесок за перший квартал 2018 року одночасно як ФО-П та арбітражному керуючому у сумі 2457,18 грн, що призвело до виникнення зобов`язань зі сплати єдиного внеску у розмірі 4914,36 грн, замість 2457,18 грн. Донарахування в такому саме розмірі здійснені відповідачем за 2-4 квартали 2018 та 1-3 квартали 2019. Після 21.10.2019 органом ДПС самостійно припинено здійснення зайвих донарахувань єдиного внеску. Також згідно з листом ГУ ДПС у Харківській області від 30.12.2021 №59526/6/20-40-14- 26 позивача повідомлено про донарахування єдиного внеску за 2017 рік на суму 8448,00 грн. Позивач на підтвердження своїх доводів в цій частині посилається на дані ІКП.

З дослідженої інтегрованої картки платника (далі - ІКП) позивача, наданої до відзиву, судом встановлено, що станом на 31.12.2021 по технологічному коду 7104000 лічиться заборгованість у сумі 30521,12 грн, яка виникла в результаті несплати єдиного внеску.

Також судом встановлено, що твердження позивача про подвійне нарахування податковим органом сум ЄСВ у 2017 - 2019 роках підтверджено даними інтегрованої картки позивача тільки в частині податкових періодів 2017 - 2018 років на суму 18276,72 грн (8448,00 грн за 2017 та 9828,72 грн за 2018), за податкові періоди 2019 року подвійних нарахувань відповідачем не здійснювалося. Також вбачається відображення в ІКП сум штрафів та пені, нарахованих рішенням ГУ ДПС у Харківській області про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску від 12.11.2021 №.

Надаючи оцінку доводам позову та відзиву, суд виходить з таких приписів діючого законодавства.

Згідно з п.п. 14.1.226 статті 14 Податкового кодексу України - самозайнята особа - платник податку, який є фізичною особою - підприємцем або провадить незалежну професійну діяльність за умови, що така особа не є працівником в межах такої підприємницької чи незалежної професійної діяльності.

Незалежна професійна діяльність - участь фізичної особи у науковій, літературній, артистичній, художній, освітній або викладацькій діяльності, діяльність лікарів, приватних нотаріусів, приватних виконавців, адвокатів, арбітражних керуючих (розпорядників майна, керуючих санацією, ліквідаторів), аудиторів, бухгалтерів, оцінщиків, інженерів чи архітекторів, особи, зайнятої релігійною (місіонерською) діяльністю, іншою подібною діяльністю за умови, що така особа не є працівником або фізичною особою - підприємцем (за виключенням випадку, передбаченого пунктом 65.9 статті 65 цього Кодексу) та використовує найману працю не більш як чотирьох фізичних осіб.

Згідно із пунктом 1 частини першої статті І Кодексу України з процедур банкрутства - арбітражний керуючий - фізична особа, яка отримала відповідне свідоцтво та інформація про яку внесена до Єдиного реєстру арбітражних керуючих України.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 1 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» №2464-УІ єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок) - консолідований страховий внесок, збір якого здійснюється до системи загальнообов`язкового державного соціального страхування в обов`язковому порядку та на регулярній основі з метою забезпечення захисту у випадках, передбачених законодавством, прав застрахованих осіб на отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування.

Відповідно до статті 2 Закону № 2464-УІ його дія поширюється на відносини, що виникають під час провадження діяльності, пов`язаної із збором та веденням обліку єдиного внеску. Дія інших нормативно-правових актів може поширюватися на зазначені відносини лише у випадках, передбачених цим Законом, або в частині, що не суперечить цьому Закону. Виключно цим Законом визначаються: принципи збору та ведення обліку єдиного внеску: платники єдиного внеску; порядок нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску: розмір єдиного внеску: орган, що здійснює збір та веде облік єдиного внеску, його повноваження та відповідальність; склад, порядок ведення та використання даних Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування; порядок здійснення державного нагляду за збором та веденням обліку єдиного внеску.

Згідно з абзацом другим пункту 1 частини першої статті 4 Закону № 2464-УІ платниками єдиного внеску є роботодавці: підприємства, установи та організації, інші юридичні особи, утворені відповідно до законодавства України, незалежно від форми власності, виду діяльності та господарювання, які використовують працю фізичних осіб на умовах трудового договору (контракту) або на інших умовах, передбачених законодавством, чи за цивільно-правовими договорами (крім цивільно-правового договору, укладеного з фізичною особою - підприємцем, якщо виконувані роботи (надавані послуги) відповідають видам діяльності відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців), у тому числі філії, представництва, відділення та інші відокремлені підрозділи зазначених підприємств, установ і організацій, інших юридичних осіб, які мають окремий баланс і самостійно ведуть розрахунки із застрахованими особами.

Згідно з абзацом третім пункту 1 частини першої статті 4 Закону № 2464-УІ платниками єдиного внеску є фізичні особи - підприємці, зокрема ті. які використовують працю інших осіб на умовах трудового договору (контракту) або на інших умовах, передбачених законодавством про працю, чи за цивільно-правовим договором (крім цивільно-правового договору, укладеного з фізичною особою - підприємцем, якщо виконувані роботи (надавані послуги) відповідають видам діяльності відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань).

Пунктом 4 частини першої статті 4 Закону № 2464-УІ до платників єдиного внеску віднесено фізичні особи - підприємці, в тому числі ті, які обрали спрощену систему оподаткування.

Пунктом 5 частини першої статті 4 Закону № 2464-УІ до платників єдиного внеску віднесено також осіб, які провадять незалежну професійну діяльність, а саме наукову, літературну, артистичну, художню, освітню або викладацьку, а також медичну, юридичну практику, в тому числі адвокатську, нотаріальну діяльність, або особи, які провадять релігійну (місіонерську) діяльність, іншу подібну діяльність та отримують дохід від цієї діяльності.

Відповідно до абзацу першого пункту 1 та пункту 2 частини першої статті 7 Закону № 2464-УІ (в редакції, чинній з 1 січня 2017 року) єдиний внесок нараховується:

для платників, зазначених у пунктах І (крім абзацу сьомого), частини першої статті 4 цього Закону, - на суму нарахованої кожній застрахованій особі заробітної плати за видами виплат, які включають основну та додаткову заробітну плату, інші заохочувальні та компенсаційні виплати, утому числі в натуральній формі, що визначаються відповідно до Закону України «Про оплату праці», та суму винагороди фізичним особам за виконання робіт (надання послуг) за цивільно-правовими договорами;

для платників, зазначених у пунктах 4 (крім фізичних осіб-підприємців. які обрали спрощену систему оподаткування). 5 та 5-І частини першої статті 4 цього Закону, - на суму доходу (прибутку), отриманого від їх діяльності, що підлягає обкладенню податком на доходи фізичних осіб. При цьому сума єдиного внеску не може бути меншою за розмір мінімального страхового внеску на місяць. У разі якщо таким платником не отримано дохід (прибуток) у звітному кварталі або окремому місяці звітного кварталу, такий платник зобов`язаний визначити базу нарахування, але не більше максимальної величини бази нарахування єдиного внеску, встановленої цим Законом. При цьому сума єдиного внеску не може бути меншою за розмір мінімального страхового внеску.

Верховний Суд у постанові від 02.09.2019 у зразковій справі № 520/3939/19 зробив правовий висновок, згідно з яким за наявного існуючого правового регулювання взяття та перебування на обліку платника єдиного внеску фізичної особи- підприємця з ознакою провадження незалежної професійної діяльності не передбачено.

Верховний Суд зазначив, що взяття контролюючим органом на облік особи як платника єдиного внеску - фізичної особи- підприсмця (пункт 4 частини першої статті 4 Закону № 2464-УІ) та внесення відомостей до реєстру застрахованих осіб унеможливлює нарахування єдиного внеску за іншим типом платника без прийняття відповідних рішень і внесення змін щодо попереднього обліку особи у спосіб, визначений Законом і підзаконними нормативно-правовими актами. Підзаконний нормативно-правовий акт спеціальної облікової політики в частині визначення такої категорії платників єдиного внеску, як фізична особа-підприємець з ознакою здійснення незалежної професійної діяльності не відповідає статті 4 Закону .У°2464-У1. Зміна контролюючим органом обліку особи платника єдиного внеску в спосіб, не встановлений Законом або встановлений підзаконним нормативно-правовим актом, який не відповідає Закону в цій частині, та нарахування на підставі таких дій єдиного внеску, суперечить принципам законності та належного врядування.

Вищевказане правове регулювання спірних правовідносин призводить до висновку, що оскільки єдиною метою збору єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування є забезпечення захисту у випадках, передбачених законодавством саме прав фізичних осіб на отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування, то в розумінні Закону № 2464- УІ позивач є застрахованою особою, і єдиний внесок за нього в період І квартаз 2018 року - З квартап 2019 року, нараховував та сплачував позивач як самозайнята особа, шо провадить незалежну професійну діяльність в розмірі не менше мінімального, що виключає обов`язок по сплаті у цей період єдиного внеску позивачем як фізичною особою- підприємцем.

Вказаний висновок узгоджується з п.п. 14.1.226. статті 14 Податкового кодексу України, яким дано визначення поняття самозайнятої особи як платника податку, який є фізичною особою - підприємцем або провадить незалежну професійну діяльність за умови, що така особа не є працівником в межах такої підприємницької чи незалежної професійної діяльності.

Тобто податковим законодавством виключена можливість подвійного взяття на облік особи, яка здійснює незалежну професійну діяльність у разі, коли особа вже взята на облік як самозайнята. Що в свою чергу, виключає і подвійну сплату податків такою особою.

Враховуючи вказаний висновок, суд вважає, що відповідачем не доведено правомірності подвійного нарахування ЄСВ у 2017 - 2018 роках на суму 18276,72 грн (8448,00 грн за 2017 та 9828,72 грн за 2018), як це відображено в інтегрованій картці позивача.

Також відповідачем не доведено правомірності обліку в ІКП заборгованості з ЄСВ щодо штрафу та пені на суму 17138,25 грн, оскільки рішення від 12.11.2021 про донарахування вказаних штрафних санкцій є скасованим та відкликаним ДПС України в порядку адміністративного оскарження (рішення про результати розгляду скарги 29445/6/99-00-06-02-01-06 від 30.12.2021). Доказів коригування в ІКП відповідачем до відзиву не надано.

Правила ведення в податкових органах оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування визначає Порядок ведення податковими органами оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затверджений наказом Міністерства фінансів України від 12.01.2021 року №5 (далі - Порядок №5).

За змістом Порядку №5, з метою обліку нарахованих і сплачених, повернутих та відшкодованих сум платежів територіальними органами ДПС відкриваються інтегровані картки платників (далі - ІКП) за кожним платником та кожним видом платежу, які мають сплачуватися такими платниками на рахунки, відкриті в розрізі адміністративно- територіальних одиниць.

ІКП містить інформацію про облікові операції та облікові показники, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та фондами загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування за відповідним видом платежу та відповідною адміністративно-територіальною одиницею.

Під час проведення облікової операції в ІКП зазначається дата запису операції, зміст операції та/або документ, на підставі якого здійснюється запис.

Облік платежів ведеться в ІКП окремими обліковими операціями в хронологічному порядку. При цьому кожна операція фіксується в окремому рядку із зазначенням виду операції та дати її проведення.

За наявності нарахованих та/або несплачених сум єдиного внеску або боргу (недоїмки) з єдиного внеску, податковий орган не здійснює подальші процедури щодо зняття платника єдиного внеску з обліку до їх сплати (погашення) або списання такого боргу (недоїмки) у порядку, визначеному Законом України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування».

Оскільки облік нарахованих і сплачених сум податків, зборів та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску відображається в інтегрованій картці платника, то на переконання суду, матеріально-правовий інтерес платника податків полягає в тому, щоб дані інтегрованих карток правильно відображали фактичний стан розрахунків з бюджетом, реальну структуру податкових вигод та податкових зобов`язань платника податків.

Аналогічного правового висновку дійшов Верховний Суд у постанові №813/7097/14 від 28.02.2020 року, який є обов`язковим для врахування судами в силу вимог ч.5 ст.242 КАС України.

Таким чином, беручи до уваги протиправність здійснених в ІКП позивача нарахувань з ЄСВ, ефективним способом відновлення прав позивача, на думку суду, є зобов`язання відповідача провести коригування даних (показників) інтегрованої картки позивача, оскільки це забезпечить поновлення майнових прав платника податків, порушених відповідачем, та правильно відобразить фактичний стан розрахунків з бюджетом позивача.

Враховуючи, що під час розгляду справи судом частково підтверджено факти подвійного нарахування в ІКП позивача сум ЄСВ у 2017 - 2018 роках в розмірі 18276,72 грн (8448,00 грн за 2017 та 9828,72 грн за 2018), позовні вимоги підлягають задоволенню саме щодо цієї суми та сум штрафів та пені в розмірі 17138,25 грн.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до ч. 3 ст. 139 КАС України шляхом стягнення за рахунок бюджетних асигнувань відповідача половини суми сплаченого позивачем судового збору.

Щодо витрат на професійну правничу допомогу, які позивач очікує понести, як зазначено у позові, доказів щодо їх розміру та обсягу фактично наданої допомоги до суду не надано. Також у позові чи окремо представником позивача не викладено заяви про подання доказів понесення вказаних витрат протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду в порядку ч.7 ст. 139 КАС України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 19, 241-247, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов задовольнити частково.

Визнати неправомірними дії ГУ ДПС у Харківській області стосовно нарахування ОСОБА_1 сум єдиного внеску на загальну суму 18276,72 грн і зобов`язати ГУ ДПС у Харківській області здійснити коригування відомостей в інтегрованій картці платника ОСОБА_1 з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, шляхом виключення суми недоїмки у розмірі 18276,72 грн та штрафу з пенею у розмірі 17138,25 грн.

В задоволенні позовних вимог в іншій частині відмовити.

Стягнути з Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057, код ЄДРПОУ ВП 43983495) за рахунок бюджетних асигнувань витрати по оплаті судового збору на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ) у розмірі 496,20 (чотириста дев`яноста шість гривень 20 копійок).

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд.

Зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту судового рішення.

Повний текст рішення, враховуючи початок збройної агресії російської федерації проти України з 24.02.2022 та перебування м.Харкова в зоні бойових дій, складено 02.06.2022.

Суддя Білова О.В.