Справа № 340/3594/21
Суддя: Сафронова С.В.
Дата ухвалення: 2022-02-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

08 лютого 2022 року м. Дніпросправа № 340/3594/21

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Сафронової С.В. (доповідач),

суддів: Чепурнова Д.В., Мельника В.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Дніпрі апеляційну скаргу Дніпровської митниці Держмитслужби на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 22.10.2021 року в адміністративній справі №340/3594/21 за позовом ОСОБА_1 до Дніпровської митниці Держмитслужби про скасування рішення та картки відмови у прийнятті декларації,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Кіровоградського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Дніпровської митниці Державної митної служби України, в якому просить суд скасувати рішення про коригування митної вартості товару №UA110000/2021/000073/2 від 14.06.2021 року та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA110280/2021/00288 від 14.06.2021 року.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що з метою митного оформлення автомобіля «Renault Midlum», 2013 р.в., через представника, подана митна декларація №UA110280/2021/004177 із зазначенням митної вартості в розмірі 1500 євро. На підтвердження зазначеного надано пакет документів для розмитнення. Проте відповідачем відмовлено у декларуванні автомобіля за ціною договору та здійснено коригування митної вартості автомобіля із застосування шостого методу відповідно до якого митна вартість автомобіля була визначена в розмірі до 7800 Євро із застосуванням резервного методу визначення митної вартості.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 22.10.2021 року позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано рішення Дніпровської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів UA110000/2021/000073/2 від 14.06.2021 року. Визнано протиправним та скасовано картку відмови в прийнятті митних декларацій, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Дніпровської митниці Держмитслужби UA110280/2021/00288 від 14.06.2021 року.

В апеляційній скарзі Дніпровська митниця Держмитслужби посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права просить скасувати вказане рішення та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження у відповідності до приписів ст. 311 КАС України.

Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування судом норм матеріального і процесуального права та правової оцінки обставин у справі, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає виходячи з наступного.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, з метою митного оформлення ввезеного за умовами договору транспортного засобу декларантом ПП "ТЕРМІНАЛ-ЕКСПОРТ" за дорученням ОСОБА_1 подано до митного органу електронну митну декларацію №UA110280/2021/004177 від 11.06.2021р. Митна вартість товару визначена за ціною Договору, тобто за основним методом визначення митної вартості товарів та задекларовано, відповідно до гр.31 декларації товар: 1 - вантажний автомобіль - 1ШТ.; - МАРКА: Renault; - МОДЕЛЬ: Midlum 220 DХI; - ідентифікаційний номер Т.З. (НОМЕР ШАСІ): НОМЕР_1 ; - ОСОБА_2 на базі шасі; - тип кузова: Вантажний фургон з гідравлічним заднім бортом; - календарний рік виготовлення: 24.04.2013; - модельний рік виготовлення: 2013; - посадочних місць включаючи місце водія: 3; - категорія: №2; - максимально допустима маса: 7490 КГ; - технічно рекомендована маса: 7490 КГ; - вантажопідйомність: 2070 КГ; - тип двигуна: дизельний; - об`єм циліндрів двигуна: 4764 СМ. КУБ.; - показання одометра згідно акта митного огляду: 288871 КМ.; - номер двигуна: немає даних; - потужність двигуна: 161 КВТ; - призначення: призначених для перевезення вантажів по дорогах загального користування; - такий, що використовувався; - колір кабіни: білий; - дата введення в експлуатацію - 08.07.2013; екологічний стандарт "ЄВРО 5"; - торговельна марка: Renault; - виробник: Renault SAS; - країна виробництва: FR; наявні пошкодження та ознаки експлуатації: потертість ЛФП. Забрудненість та потертість салону та сидінь (а.с.71).

Для підтвердження заявленої митної вартості товару декларантом разом з митною декларацією №UA110280/2021/004177 від 11.06.2021р. подано до митного органу наступні документи:

- рахунок - фактура (інвойс) 202101186 від 25.05.2021;

- акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу UA209030/2021/217756 від 31.05.2021;

- свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 від 26.06.2018;

- свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 від 26.05.21;

- договір про надання послуг митного брокера 877 від 26.03.2020;

- висновок про походження товару СВМ210611-001 від 11.06.2021;

- довіреність НРВ 160744 від 21.05.2021;

- заява б/н від 11.06.2021;

- платіжне доручення що підтверджує оплату товару б/н від 19.05.21;

- платіжне доручення, що підтверджує сплату митних та інших платежів 0.0..1 від 28.05.2021;

- копія митної декларації країни відправлення МRN21DЕ8Е0 від 26.05.2021$

- договір купівлі-продажу від 25.05.2021$

- сертифікат відповідності UA.008.9060227-21 від 02.06.2021;

- паспортний документ фізичної особи, що дає право на перетин державного кордону України НОМЕР_4 від 16.01.2018;

- паспортний документ фізичної особи, що містить інформацію про місце постійного або тимчасового проживання на території України 005346619 від 21.10.2020;

- паспортний документ фізичної особи, що містить інформацію про місце постійного або тимчасового проживання на території України ЕР 518730 від 18.09.2014 (а.с.15-35, 40-41).

У графах 12 та 45 митної декларації від 11.06.2021 декларантом вказано митну вартість товару у розмірі 1500 Євро або 49483 грн. 50 коп. (по курсу НБУ станом на 11.06.2021 (32,989 грн./євро)).

Дніпровською митницею Держмитслужби за результатами розгляду поданої позивачем митної декларації та додаткових документів прийнято рішення №UА110000/2021/000073/2 від 14.06.2021 року про коригування митної вартості товарів, відповідно до якого вартість автомобіля визначена за другорядним (резервним методом відповідно до вимог статті 64 Митного кодексу України) у розмірі 8187 Євро та сформовано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА110280/2021/00288 від 14.06.2021 року (а.с.36, 40).

У рішенні про коригування митної вартості зазначено, поставка оцінюваного товару здійснюється на основі документа, що підтверджує право власності громадянина на транспортний засіб - договору купівлі - продажу від 25.05.2021 №б/н, контрактна вартість товару становить 1500,00 Євро (1000,00 Євро на рахунок, 500,00 Євро готівкою). Продавцем товару виступає компанія «Autogaierie Reutlingen (Німеччина)». Документ надано з перекладом.

Дата укладення договору купівлі - продажу №б/н та рахунка - фактури №2.05.2021, однак дата проведення переказу згідно банківського платіжного документу №б/н-19.05.2021. Також згідно графи 70 «remmitance information» (згідно машинного перекладу-інформація про переказ) банківського платіжного документу №б/н від 19.05.2021 зазначено реквізити документів, що до митного оформлення не надавались, що не дає можливості ідентифікувати зазначений документ з даною зовнішньоекономічною операцією відповідно до договору купівлі-продажу від 25.05.2021 №б/н та рахунка-фактури №202101186 від 25.05.2021. Враховуючи вищезазначене, документи передбачені частиною 1 статті 368 МКУ до митного оформлення не надавались.

Згідно перекладу договору купівлі - продажу від 25.05.2021 №б/н заначено, що «Автомобіль з ушкодженнями в результаті ДТП/ушкодження коробки передач/нерівної їзди». Разом з тим, в 31 графі ЕМД від 11.06.2021 №UА110280/2021/004177 заявлено декларантом лише наступну інформацію «Наявні пошкодження та ознаки експлуатації: потертість ЛФП. Забрудненість та потертість салону та сидінь. Показник одометру згідно акта митного огляду 288871 км».

Ідентична інформація щодо пошкоджень та показника одометру відображена в Акті про проведення огляду від 31.05.2021 №UА209030/2021/217756 під час перетину митного кордону України. Під час проведення звірки фактичних даних в м. Кропивницький з даними, що містяться в Акті про проведення огляду показник одометра зафіксовано на рівні 294 183,7 км, що підтверджує факт переміщення товару «власним ходом». Акт про проведення митного огляду від 31.05.2021 №І)А209030/2021/217756 підписаний громадянином ОСОБА_3 без зауважень та заперечень (Інформація про наявність факту ДТП/пошкоджень коробки передач відсутня).

З використанням відкритих джерел інформації мережі Інтернет проведено порівняння заявленого рівня митної вартості товару з рівнями митної вартості ТЗ з максимально наближеними техніко-комерційними показниками (марки Renault моделі Midlum 220 РХІ 2013 року випуску, дизель, об`єм двигуна 4764 см3). Так на сайтах, «Мobile.dе» та «АutoScout24» (провідні торгівельні площадки по продажу транспортних засобів в країнах ЄС) виявлено цінові пропозиції на транспортні засоби з максимально наближеними технічними характеристиками, за значно вищими рівнями цінових пропозицій вартостей товарів.

Для визначення митної вартості використані відомості з МД від 06.04.2021 №UA100080/2021/584877 за якою здійснено митне оформлення - бувшого у використанні вантажного автомобілю Renault моделі Midlum 2012 календарного року виготовлення, об`єм двигуна 4764 см3, в комплектації з заднім гідро бортом, МВМВ 6 (враховано інформацію щодо Vіn коду транспортного засобу), товар постачався з ЄС на адресу фізичної особи.

Незгода із прийнятим відповідачем рішенням про коригування митної вартості товарів та карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, обумовила позивача на звернення до суду з даним адміністративним позовом.

Суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для визнання протиправним та скасування рішення Дніпровської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів UA110000/2021/000073/2 від 14.06.2021 року та картки відмови в прийнятті митних декларацій, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Дніпровської митниці Держмитслужби UA110280/2021/00288 від 14.06.2021 року, виходячи з наступного.

Відповідно до ст.49 Митного кодексу України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з ч.1 ст.52 Митного кодексу України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VІІІ цього Кодексу та цією главою.

За приписами ч.2 ст.52 Митного кодексу України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Як встановлено ч.1 ст.53 Митного кодексу України, у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Відповідно до ч.2 ст.53 Митного кодексу України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Як передбачено ч.3 ст.53 Митного кодексу України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

У разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію) (ч.4 ст.53 Митного кодексу).

Відповідно до ст.53 Митного кодексу України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару (ч.6 ст.53 Митного кодексу України).

Як встановлено ч.1 ст.54 Митного кодексу України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Відповідно до ч.ч.2, 3 ст.54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Згідно з ч.6 ст.54 Митного кодексу України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

На момент прийняття оспорюваного рішення про коригування митної вартості товару зазначені обставини не існували.

Відповідно до ч.1 ст.55 Митного кодексу України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості у митному органі вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Відповідно до ст.57 Митного кодексу України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Відповідно до ч.ч.2, 3 ст.58 Митного кодексу України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.

Аналіз наведених норм дає підстави вважати, що митний орган має виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості. При цьому, такий контроль може здійснюватися в тому числі шляхом порівняння рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено, тобто з використанням бази даних Єдиної автоматизованої системи Державної митної служби України, яка містить відповідну інформацію.

Відповідно до статті 361 Митного кодексу України з метою запобігання, прогнозування і виявлення порушень законодавства України з питань державної митної справи митні органи застосовують систему управління ризиками для визначення товарів, транспортних засобів, документів і осіб, які підлягають митному контролю, форм митного контролю, що застосовуються до таких товарів, транспортних засобів, документів і осіб, а також обсягу митного контролю. При цьому, управління ризиками - це робота митних органів з аналізу ризиків, виявлення та оцінки ризиків, розроблення та практичної реалізації заходів, спрямованих на мінімізацію ризиків, оцінки ефективності та контролю застосування цих заходів. Цілями застосування системи управління ризиками є, зокрема: запобігання, прогнозування і виявлення порушень законодавства України з питань державної митної справи; забезпечення більш ефективного використання наявних у митних органів ресурсів та зосередження їх уваги на окремих згрупованих об`єктах аналізу ризику, щодо яких є потреба у застосуванні окремих форм митного контролю або їх сукупності, а також у підвищенні ефективності митного контролю (областях ризику); прискорення митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України.

Митний орган при здійсненні митного контролю, у тому числі й з питань контролю правильності визначення митної вартості, має діяти у спосіб, визначений Митним кодексом України, а відомості, які містяться в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками, мають лише допоміжний інформаційний характер при прийнятті митним органом відповідних рішень.

Колегія суддів вважає, що подані позивачем до митного оформлення документи повністю відповідали вимогам ч. 2 ст. 58 Митного кодексу України і не створювали підстав для виникнення у митного органу обґрунтованих сумнівів відносно не підтвердження чи невизначеності кількісно і достовірно та/або відсутності хоча б однієї із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Отже, висновки Дніпровської митниці Держмитслужби про неможливість визначення митної вартості за першим основним методом - за ціною договору є помилковими.

У наданих позивачем документах були відсутні розбіжності, що стосуються числового значення митної вартості товару або методу її визначення, документи містили всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів.

Зазначені обставини спростовують висновки митного органу щодо сумнівів у визначеній митній вартості товару, на що вірно звернув увагу суд першої інстанції.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції що у оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості не наведено обставин, які б викликали обґрунтовані сумніви в достовірності проведеного декларантом розрахунку митної вартості товару за ціною договору, не вказано конкретні документи, визначені частиною 2 статті 53 МК України та подані до митного оформлення, в яких були б наявні розбіжності, ознаки підробки або відсутні всі відомості на підтвердження числових значень складових митної вартості товару, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена позивачем за автомобіль.

За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції правильно були застосовані норми матеріального та процесуального права, а доводи апеляційної скарги не спростовують висновку суду першої інстанції і не можуть бути підставою для скасування рішення суду, а тому апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення.

Керуючись п. 1 ч. 1 ст. 315, ст.ст. 316, 321, 322 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Дніпровської митниці Держмитслужби - залишити без задоволення.

Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 22.10.2021 року в адміністративній справі №340/3594/21 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня набрання законної сили.

Головуючий - суддя С.В. Сафронова

суддя Д.В. Чепурнов

суддя В.В. Мельник