Справа № 420/13208/20
Суддя: Стас Л.В.
Дата ухвалення: 2022-06-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
______________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 червня 2022 р.м.ОдесаСправа № 420/13208/20
Головуючий в 1 інстанції: Харченко Ю.В.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Стас Л.В..

суддів: Турецької І.О., Шевчук О.А.,

розглянувши у письмовому провадженні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 06 січня 2022 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку,-

В С Т А Н О В И В:

27 листопада 2020 року ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі - відповідач, ДАБІ України), в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати Наказ Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 30.10.2020 року № 539 "ОС" "Про звільнення ОСОБА_1 ";

- поновити на роботі у Державній архітектурно-будівельній інспекції України з дати звільнення на посаді заступника директора Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області;

- стягнути з Державної архітектурно-будівельної інспекції України на користь ОСОБА_1 середній заробіток (грошове забезпечення) за час вимушеного прогулу за період з 20 січня 2020 року по день ухвалення судового рішення.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що згідно Наказу Держархбудінспекції від 30.10.2020 року №539 «ОС» «Про звільнення ОСОБА_1 » його було звільнено на підставі ч.4 ст.40 КЗпП України, п.4 ч.1 ст.87 Закону України «Про державну службу». Відповідно до пункту першого Наказу Держархбудінспекції від 30.10.2020 року №539 «ОС» «Про звільнення ОСОБА_1 », ОСОБА_1 звільнений з посади директора Департаменту архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області від 20 січня 2020 року за вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку у вигляді систематичних прогулів без поважних причин. Відсутність працівника на робочому місці без поважних причин є порушенням трудової дисципліни. Проте, чинним законодавством України не визначено переліку обставин, за яких прогул вважається вчиненим з поважних причин. Поважні причини є оціночним поняттям, які оцінює роботодавець. Роботодавець зобов`язаний надавати оцінку кожному конкретному факту та застосовувати поважність причин відсутності працівника на роботі.

Позивач наголошував на тому, що з 20 січня 2020 року по 30 жовтня 2020 року відповідачем не було вжито жодних заходів з`ясування причин відсутності ОСОБА_1 на робочому місці, більш того жодних письмових пояснень від ОСОБА_1 ДАБІ України не відбиралось. 01 липня 2020 року на адресу ОСОБА_1 надійшов лист Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 24.06.2020 №40-502-10/4384-20 яким повідомлено, що відносно ОСОБА_1 порушено дисциплінарне провадження та надано для ознайомлення Наказ ДАБІ України від 23.06.2020 року №32«ДС» «Про порушення дисциплінарного провадження щодо ОСОБА_2 ». Позивач надав пояснення та зазначив, що з 21.01.2020 року не виконує посадових обов`язків заступника директора Департаменту Держархбудінспекції в Одеській області, оскільки відповідно до п. 2 Наказу Держархбудінспекції від 13.12.2019 року №674 «ОС» звільнений з посади заступника директора Департаменту. Також, позивач зазначив, що 15 вересня 2020 року на його адресу надійшов лист Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 09.09.2020р. №40-502-10/6013-20, яким повідомлено, що відносно ОСОБА_1 порушено дисциплінарне провадження та надано для ознайомлення Наказ Держархбудінспекції від 09.09.2020 року №42 «ДС» «Про порушення дисциплінарного провадження щодо ОСОБА_2 ». Позивач повторно надав пояснення, та наголосив, що з 21.01.2020 року не виконує посадових обов`язків заступника директора Департаменту Держархбудінспекції в Одеській області, оскільки відповідно до п. 2 Наказу Держархбудінспекції від 13.12.2019 року №674 «ОС» звільнений з посади заступника директора Департаменту. Таким чином, на думку позивача, наказ ДАБІ України від 30.10.2020 року №539 «ОС» «Про звільнення ОСОБА_1 » не відповідає вимогам трудового законодавства.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 06 січня 2022 року в задоволенні позову ОСОБА_1 - відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням, ОСОБА_1 , подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, та невідповідність висновків суду обставинам справи, просив скасувати рішення Одеського окружного адміністративного суду від 06 січня 2022 року, та прийняти нове рішення про задоволення позову в повному обсязі.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт зазначав, що висновки суду першої інстанції про правомірність наказу ДАБІ України від 30.10.2020 № 539 «ОС» зроблені з помилковим застосування норм ст.ст. 64, 65, 66, 67 та 74 Закону України «Про державну службу». Так, відповідно до приписів ч. 1 ст. 67 Закону України «Про державну службу» дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. При цьому, обов`язковою умовою для звільнення державного службовця є встановлення систематичності (тобто вчинених неодноразово протягом року) прогулів (відсутності на роботі більше трьох годин) цієї особи без поважних причин.

Отже, на думку апелянта необхідною умовою для застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення, як догани, так і звільнення, нібито, за прогул, є наявність його вини. Разом з цим, апелянт вважає, судом проігноровано той факт, що відповідач сам створив такі умови, прийняв відповідні рішення, що давали позивачу підстави вважати себе звільненим та, відповідно, у нього була відсутня можливість для виконання своїх трудових обов`язків на посаді заступника директора Департаменту ДАБІ в Одеській області. Таким чином, за твердженням апелянта, він був відсутній на робочому місці, виключно через вину відповідача, а не з власної ініціативи, а тому не може вважатися таким, що був відсутній на роботі з власної вини з неповажних причин.

Від Державної інспекції архітектури та містобудування України надійшли пояснення, в яких заявник просив під час ухвалення рішення врахувати, що постановою КМУ № 218 від 13.03.2020 року ліквідовано ДАБІ України та про утворення Державної сервісної служби містобудування (ДССМ), як центрального органу виконавчої влади. Заявник наголошував, що у вказаній постанові відсутні положення про те, що повноваження та функції ДАБІ передаються ДССМ, тобто про відсутність правонаступництва між ДАБІ та ДІАМ.

Колегія суддів, заслухавши доповідача, вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, за таких підстав.

Судом встановлено, що Наказом ДАБІ України від 10.12.2019 року № 572 «ОС» «Про переведення ОСОБА_1 " ОСОБА_1 , начальника Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Тернопільській області з 10 грудня 2018 року переведено на посаду заступника директора Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області з посадовим окладом згідно зі штатним розписом, збереженням присвоєного рангу державного службовця, встановлених надбавки за ранг державного службовця і надбавки за вислугу років.

Наказом ДАБІ України від 10 грудня 2019 року № 1377 "Про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців Держархбудінспекції, які займають посади державної служби категорії "Б" і "В", у 2019 році" затверджено висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців Держархбудінспекції, які займають посади державної служби категорії "Б" і "В", зокрема, оцінка ОСОБА_1 , зазначено - негативна.

Відповідно до ст.ст. 83, 87 Закону України «Про державну службу», наказом ДАБІ України від 13.12.2019 року № 674 «ОС» ОСОБА_1 звільнено з посади заступника директора Департаменту у зв`язку з отриманням негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності. У пункті 2 наказу Держархбудінспекції від 13.12.2019 року № 674 "ОС" зазначено, що вважати датою звільнення ОСОБА_1 перший робочий день, наступний за днем закінчення тимчасової непрацездатності, зазначеним у документі про тимчасову непрацездатність.

30.10.2020 року ДАБІ України, відповідно до п.4 ст.40 КЗпП України, п.4 ч.1 ст.87 Закону України «Про державну службу» прийнято Наказ №539 «ОС», згідно пункту 1 якого ОСОБА_1 20 січня 2020 року звільнено з посади заступника директора Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області за вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку у вигляді систематичних прогулів без поважних причин.

Підставою прийняття вказаного наказу слугувало Подання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ в ДАБІ України від 19.10.2020 року.

Зокрема, як вбачається зі змісту Подання про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення із займаної посади директора Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області ОСОБА_1 від 19.10.2020 року, дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарної справи щодо ОСОБА_1 , на засіданні від 19.10.2020 розглянуто дисциплінарну справу щодо ОСОБА_1 . Дисциплінарне провадження щодо зазначеного державного службовця порушено наказом Держархбудінспекції від 09.08.2020 року №42 «ДС» «Про порушення дисциплінарного провадження щодо ОСОБА_1 », строк формування дисциплінарної справи щодо ОСОБА_1 було продовжено з 29.09.2020р. до 30 календарних днів.

З матеріалів дисциплінарного провадження, зокрема: довідної записки в.о. начальника Управління роботи з персоналом та документообігу М. Антонової, пояснення в.о. директора Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області О.Криворучко, матеріалами дисциплінарного провадження, актами щодо відсутності державного службовця на робочому місці без поважних причин, поясненнями ОСОБА_1 за вх.№3294-Ч-20 від 06.10.2020 року, а також інших документів, що містяться в матеріалах дисциплінарного провадження відповідно до опису сформованого 09.10.2020 року, вбачається відсутність ОСОБА_1 на робочому місці в період часу з 16.06.2020 року по теперішній час (19.10.2021р.) Також, Дисциплінарною комісією було розглянуто дисциплінарне провадження, яке було порушено наказом ДАБІ України від 23.06.2020 №32 «ДС» «Про порушення дисциплінарного провадження щодо ОСОБА_1 ». За результатами розгляду даного дисциплінарного провадження, було встановлено наявність у діях заступника директора Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, що полягає у прогулі державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин, передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 65 Закону України «Про державну службу», за що відповідно до ч.3 ст.66 Закону України «Про державну службу», на нього, відповідно до наказу Держархбудінспекції від 23.07.2020 № 35 «ДС» притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді оголошення догани.

Таким чином, вказаними матеріалами дисциплінарного провадження підтверджується вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку визначеного п. 12 ч. 2 ст. 65 Закону України «Про державну службу», що полягає у систематичному прогулі державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин) без поважних причин. З матеріалів дисциплінарного провадження вбачається, що дисциплінарний проступок полягає у відсутності ОСОБА_1 на робочому місці з 16.06.2020р. по теперішній час. Дисциплінарний проступок вчинений ОСОБА_1 за обставин перебування ним на державній службі та фактичного нез`явлення на робочому місці без поважних причин. Ступінь вини, характер дисциплінарного проступку виражається у порушенні ОСОБА_1 службової дисципліни, правил внутрішнього трудового розпорядку, невиконання службових обов`язків та недодержання присяги державного службовця. З наданих письмових пояснень ОСОБА_1 , вбачається, що він вважає себе звільненим на підставі Наказу Держархбудінспекції від 13.12.2019 № 674 «ОС» «Про звільнення ОСОБА_1 ». Прогул державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин є Дисциплінарним проступком, відповідно до п.12 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу», звільнення з посади державної служби є винятковим видом дисциплінарного стягнення і може бути застосоване лише у разі вчинення дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 1, 3, 7, 9-11, 13, 14 частини другої статті 65 цього Закону, а також вчинення систематичного (повторного протягом року) дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 12 частини другої цього Закону.

Отже, всебічно розглянувши матеріали дисциплінарної справи, Комісія з розгляду дисциплінарної справи щодо ОСОБА_1 , дійшла висновку про наявність у діях заступника директора Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, що полягає у систематичному (повторному протягом року) дисциплінарному проступку, що полягає у прогулі державного службовця (у томі числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня), за що передбачено накладання дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення (ч.5 ст.66 Закону України «Про державну службу»).

За результатами розгляду дисциплінарної справи Комісія запропонувала застосувати до заступника директора Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення за систематичні прогули державного службовця без поважних причин (передбачено п.12 ч.2 ст.65 Закону України «Про державну службу»).

Вважаючи протиправним наказ про звільнення та наявність підстав для поновлення на роботі та, у зв`язку з цим, стягнення середнього заробітку, ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом.

Вирішуючи справу, суд першої інстанції виходив з того, що Наказ ДАБІ України від 30.10.2020 № 539 «ОС», яким позивача звільнено з займаної посади за вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку у вигляді систематичних прогулів без поважних причин, є правомірним. Суд вважав, що відповідачем, відповідно до вимог ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України доведено правомірність прийняття оскаржуваного наказу, та відповідність його нормам чинного законодавства, у зв`язку з чим законодавчо передбачені підстави для визнання його протиправним та скасування наказу відсутні.

Перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування норм процесуального права, колегія суддів виходить із такого.

Приписами частини другої статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Приписами статті 43 Конституції України передбачено, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.

Закон України від 10 грудня 2015 року № 889-VIII «Про державну службу», визначає принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях.

Відповідно до статті 1 Закону №889-VIII, державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави. Державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному: органі, його апараті (секретаріаті), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

Згідно з пунктом 10 статті 2 Закону № 889-VIII, службова дисципліна - неухильне додержання Присяги державного службовця, сумлінне виконання службових обов`язків та правил внутрішнього службового розпорядку.

Пунктами 2, 6, 7, 8 частини першої статті 8 Закону № 889-VIII передбачено, що державний службовець зобов`язаний дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки, забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань функцій державних органів, сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки, виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України.

Частиною першою статті 64 Закону № 889-VIII визначено, що за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Відповідно до частини першої статті 65 Закону № 889-VIII визначено, що підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Згідно з пунктом 12 частини другої статті 65 Закону № 889-VIII дисциплінарними проступками є, зокрема, прогул державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин.

Відповідно до частини першої статті 66 Закону №889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

Частиною першою статті 69 Закону № 889-VIII встановлено, для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ.

З метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа (частина перша статті 73 Закону № 889-VIII).

Згідно з частиною третьою статті 73 Закону № 889-VIII, результатом розгляду дисциплінарної справи є подання дисциплінарної комісії у державному органі, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.

Відповідно до частин першої та другої статті 77 Закону № 889-VIII, рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання подання дисциплінарної комісії у державному органі.

Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення. У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.

Згідно з пунктом 4 частини першої статті 87 Закону № 889-VIII підставами для припинення державної служби за ініціативою суб`єкта призначення є: вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку, який передбачає звільнення.

Відповідно до статті 5-1 Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП України) держава гарантує працездатним громадянам, які постійно проживають на території України, у тому числі, правовий захист від необґрунтованої відмови у прийнятті на роботу і незаконного звільнення, а також сприяння у збереженні роботи.

Згідно зі статтею 235 КЗпП України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України "Про запобігання корупції" іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

При винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижче оплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Рішення про поновлення на роботі незаконно звільненого або переведеного на іншу роботу працівника, прийняте органом, який розглядає трудовий спір, підлягає негайному виконанню.

Матеріалами справи встановлено, що наказом Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 13.12.2019 № 674 «ОС», відповідно до п.4 ч.1 ст.83, п.3 ч.1, ч.5 ст.87 Закону України «Про державну службу», звільнено ОСОБА_1 з посади заступника директора Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області, у зв`язку з отриманням негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності; вважати датою звільнення ОСОБА_1 перший робочий день, наступний за днем закінчення тимчасової працездатності, зазначеним у документі про тимчасову працездатність.

Вважаючи протиправним наказ від 13.12.2019 № 674 «ОС» ОСОБА_1 оскаржив його в судовому порядку.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 07.08.2020 року у справі № 420/338/20, залишеним без змін постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 01.12.2020 року, позов ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправними та скасування наказів Державної архітектурно-будівельної інспекції України №1377 від 10.12.2019 року, №674 від 13.12.2019 року та висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців Департаменту ДАБІ в Одеській області відносно заступника директора департаменту ОСОБА_1 , затвердженого наказом Держархбудінспекції №1377 від 10.12.2019 року, - задоволено частково.

Визнано протиправним та скасовано Наказ Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 10.12.2019 року №1377 «Про затвердження Висновків щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців Держархбудінспекції, які займають посади державної служби категорії «Б» і «В», у 2019 році» відносно заступника директора Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області ОСОБА_1 .

В задоволенні решти позовних вимог - відмовлено.

Зокрема, судами першої та апеляційної інстанцій, в тому числі, встановлено, що у період з 27.09.2019 року по 17.01.2020 року позивач перебував на лікарняному. Відповідно до наданих ДАБІ України копії табелів обліку робочого часу ОСОБА_1 у січні-травні 2020 року табелювався як такий, що перебував на лікарняному - ТН (тимчасова непрацездатність), у червні та липні 2020 року - як НЗ (неявка з нез`ясованих причин). Оскільки оскаржуваний наказ ДАБІ України від 13.12.2019р. №674 «ОС» «Про звільнення ОСОБА_1 » не містить чіткої дати звільнення позивача, та, як на час звернення до суду, так і на час ухвалення оскаржуваного рішення, позивач перебував на державній службі, суди дійшли висновку щодо факту нереалізації оскаржуваного наказу, та як наслідок, відсутності порушених прав позивача у зв`язку із прийняттям оскаржуваного наказу ДАБІ України від 13.12.2019 року №674 «ОС».

Додатково апеляційний суд зазначив, що наказ ДАБІ України від 13.12.2019р. №674 «ОС» «Про звільнення ОСОБА_1 » на час вирішення справи по суті спору не реалізований, та, враховуючи висновки суду першої інстанції, подальшій реалізації не підлягає.

При цьому суди виходили з того, що враховуючи приписи ст. 55 Основного Закону, ст. ст. 2, 5 КАС України, рішення Конституційного Суду України від 14.12.2011 року у справі №19-рп/2011, від 01.12.2004 року у справі № 18-рп/2004, обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражених прав чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення. Таким чином, оскільки відсутнє порушення суб`єктивного права позивача, є підстави для відмови у задоволенні вимог про скасування наказу ДАБІ України від 13.12.2019 року №674 «ОС» «Про звільнення ОСОБА_1 ».

Відповідно до ч.5 ст.124 Конституції України судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов`язковими до виконання на всій території України.

Частиною 2 статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016р. №1402-VІІI (зі змінами та доповненнями) встановлено, що судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Обов`язковість урахування (преюдиційність) судових рішень для інших судів визначається законом.

Згідно з приписами ч.4 ст.78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Крім того матеріалами справи встановлено, що Наказом Держархбудінспекції від 23.06.2020 року №32 «ДС» було порушено дисциплінарне провадження щодо ОСОБА_1 .

Дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарних справ в Держархбудінспекції (далі-Комісія), на засіданні 17.07.2020 року розглянуто дисциплінарну справу щодо ОСОБА_1 , дисциплінарне провадження щодо якого було порушено наказом Держархбудінспекції від 23.06.2020 року № 32 «ДС», наказом Держархбудінспекції від 08.07.2020 року № 34 «ДС» про продовження строку здійснення дисциплінарного провадження, строк здійснення дисциплінарного провадження щодо ОСОБА_1 було продовжено з 08.07.2020 на 15 календарних днів.

З матеріалів дисциплінарного провадження, зокрема службової записки директора Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Буюклі В.І. від 04.06.2020 року №40-9898 «Щодо закінчення тимчасової непрацездатності ОСОБА_1 », пояснень в.о. директора Департаменту А.Грейца від 03.07.2020 року, пояснень завідувача сектору управління персоналом і документообігу Департаменту С. Фісюкова від 03.07.2020 року, витягу з журналу реєстрації листків непрацездатності № 502-13 2019 року, листка непрацездатності серія АДН № 406849 від 02.01.2020 року, табелю Департаменту за грудень 2019, січень-червень 2020 (з 01.06.2020 по 15.06.2020), актів щодо відсутності державного службовця на робочому місці без поважних причин, а також інших документів, що містяться в матеріалах дисциплінарного провадження, вбачається відсутність ОСОБА_1 на робочому місці без поважних причин в період часу з 20.01.2020 року по 15.06.2020 року.

Таким чином, вказаними матеріалами дисциплінарного провадження підтверджується вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, визначеного п.12 ч.2 ст.65 Закону України «Про державну службу», що полягає у прогулі державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин) без поважних причин. Ступінь вини, характер дисциплінарного проступку виражається у порушенні ОСОБА_1 службової дисципліни, правил внутрішнього трудового розпорядку, невиконання службових обов`язків та недодержання присяги державного службовця. Письмових пояснень щодо обставин, що стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, державний службовець ОСОБА_1 , не надав, про що складено акт від 07.07.2020 року.

Таким чином, розглянувши матеріали дисциплінарної справи, Комісія дійшла висновку про наявність у діях заступника директора Департаменту ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, що полягає у прогулі державного службовця без поважних причин, передбаченого п.12 ч.2 ст.65 Закону України «Про державну службу», за що передбачено накладення дисциплінарного стягнення у вигляді догани відповідно до п.2 ч.1 ст. 66 Закону України «Про державну службу».

На підставі подання Дисциплінарної комісії про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді оголошення догани ОСОБА_1 від 17.07.2020 року, Держархбудінспекцією було винесено Наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 від 23.07.2020 року № 35 «ДС», відповідно до якого за прогул державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин) без поважних причин застосовано до заступника директора Департаменту ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді оголошення догани.

Відповідно до доповідної в.о. начальника Управління роботи з персоналом та документообігу М. Антонової від 09.09.2020 року № 50/237-20 щодо порушення дисциплінарного провадження щодо ОСОБА_1 , у зв`язку з відсутністю на робочому місці з нез`ясованих причин, Держархбудінспекцією 09.09.2020 року винесено наказ № 42 «ДС» про порушення дисциплінарного провадження.

За наслідками розгляду дисциплінарної справи, Дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарної справи щодо ОСОБА_1 , на засіданні від 19.10.2020 року складено Подання про застосування до заступника директора Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення із займаної посади за систематичні прогули державного службовця без поважних причин, за що передбачено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення.

З урахуванням викладеного, 30.10.2020 року Державною архітектурно-будівельною інспекцією України, відповідно до п.4 ст.40 КЗпП України, п.4 ч.1 ст.87 Закону України «Про державну службу» прийнято Наказ №539 «ОС», згідно пункту 1 якого ОСОБА_1 20 січня 2020 року звільнено з посади заступника директора Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області за вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку у вигляді систематичних прогулів без поважних причин. В якості підстави для прийняття означеного наказу слугувало Подання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ в Державній архітектурно-будівельній інспекції України від 19.10.2020 року.

На думку колегії суддів, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що приймаючи спірний Наказ від 30.10.2020 року №539 «ОС» Про звільнення ОСОБА_1 з посади заступника директора Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області за вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку у вигляді систематичних прогулів без поважних причин, відповідач, Державна архітектурно-будівельна інспекція України, діяв у межах повноважень, у спосіб, та на підставах, передбачених чинним законодавством України.

Доводи апеляційної скарги стосовно того, що позивач з 21 січня 2020 року не виконував посадових обов`язків заступника директора Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області, оскільки вважав, що його звільнено згідно наказу від 13.12.2019 року №674 «ОС», колегія суддів вважає необґрунтованими оскільки як з`ясовано судом, та встановлено рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 07.08.2020 року у справі № 420/338/20, залишеним без змін постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 01.12.2020 року, вказаний наказ від 13.12.2019 року №674 «ОС», не містить дати звільнення ОСОБА_1 , і на час звернення позивача до суду, так само і на час ухвалення рішення у справі, позивач перебував на державній службі, що свідчить про факт не реалізації наказу, та як наслідок про відсутність порушених прав ОСОБА_1 . При цьому, у період з 27.09.2019 року по 17.01.2020 року позивач перебував на лікарняному та відповідно до наданих ДАБІ України копій табелів обліку робочого часу у січні-травні 2020 року ОСОБА_1 табелювався як такий, що перебував на лікарняному - ТН (тимчасова непрацездатність), у червні та липні 2020 року - як НЗ (неявка з нез`ясованих причин).

З урахуванням викладеного, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції щодо правомірності Наказу ДАБІ України від 30.10.2020 року № 539 «ОС» «Про звільнення ОСОБА_1 », яким позивача звільнено з займаної посади за вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку у вигляді систематичних прогулів без поважних причин, а тому підстави для задоволення позову відсутні.

Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують і не дають підстав вважати, що судом допущено порушення норм матеріального або процесуального права при ухваленні оскаржуваного рішення.

Колегія суддів також враховує, що відповідно до п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя. Однак, згідно із п. 29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Ruiz Torija v. Spain" від 9 грудня 1994 р., статтю 6 п. 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

Відповідно до ст. 242 КАС України судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених такими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки суд першої інстанції не допустив порушення норм процесуального права при вирішенні питання про залишення позовної заяви без розгляду, апеляційна скарга залишається без задоволення, а рішення суду - без змін.

Керуючись ст. ст. 308, 311, 315, 316, 322, 325, 327-329 КАС України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 06 січня 2022 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 02.06.2022 року.

Головуючий суддя Стас Л.В.
Судді Турецька І.О. Шевчук О.А.