Справа № 480/9185/21
Суддя: О.О. Осіпова
Дата ухвалення: 2022-06-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
01 червня 2022 року Справа № 480/9185/21
Сумський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Осіпової О.О., розглянувши у спрощеному провадженні в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу №480/9185/21 за позовом ОСОБА_1 до Сумської міської ради, Управління архітектури та містобудування Сумської міської ради про визнання протиправними та скасування рішень та відмови, зобов`язання вчинити дії,-
В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 звернувся до Сумського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Сумської міської ради, Управління архітектури та містобудування Сумської міської ради, в якій просить:
- визнати протиправною та скасувати відмову Управління архітектури та містобудування Сумської міської ради у видачі ОСОБА_1 будівельного паспорта для забудови земельної ділянки, викладену письмово у листі від 17.05.2021 №150/08.01-13 "Про розгляд заяви";
Ухвалою суду відкрито провадження в даній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
Від Сумської міської ради надійшов відзив, в якому зазначає, що звернення позивача з позовом про скасування містобудівної документації до суду є передчасним. Між сторонами не виник спір. Позивач має право подати відповідну заяву щодо зміни функціонального призначення території. І лише якщо в задоволені цієї заяви буде відмовлено - тоді позивач має право звернутись з позовом до суду. Позивач не навів норми права, яка б зобов`язувала Сумську міську раду обов`язково враховувати лише цільове призначення земельної ділянки позивача без врахування державних і громадських інтересів при проектуванні Генерального плану м.Суми та Плану зонування території м.Суми. Чинне законодавство, наділяє Сумську міська рада, як орган місцевого самоврядування повноваженнями затвердити і оновити Генеральний план м.Суми та затвердити План зонування м.Суми для створенню та підтриманню повноцінного життєвого середовища, яка включає прогнозування розвитку населених пунктів і територій, при цьому взаємоузгоджуючи державні, громадські та приватні інтереси. Частина І ст. 2 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачає взаємоузгодження державних, громадських та приватних інтересів під час планування і забудови територій. Таке узгодження було проведено під час громадських слухань. Сумська міська рада, як орган місцевого самоврядування має повноваження оновити Генеральний план м.Суми та затвердити План зонування м.Суми для створенню та підтриманню повноцінного життєвого середовища, яка включає прогнозування розвитку населених пунктів і територій. Це право органу місцевого самоврядування прогнозувати розвиток населених пунктів. На підставі вищевикладеного відповідач просить суд відмовити у задоволені позову.
Від Управління архітектури та містобудування Сумської міської ради надійшов відзив, в якому зазначає, що Управління архітектури та містобудування Сумської міської ради відмовляючи у видачі будівельного паспорту діяв в межах своїх повноважень, відповідного до чинного законодавства та чинної містобудівної і не мав ніяких правових підстав видати будівельний паспорт. Крім того, відповідно до існуючої процедури надання адміністративних послуг - заява позивача з усіма додатками повертається заявнику через Управління «ЦНАП» Сумської міської ради. Фактично повторний розгляд заяви Управлінням - можливий лише за умови повторпого подання позивачем цієї заяви. Відповідач ні процедурно в рамках надання адмін. послуги, ні фактично не має можливості розглянути заяву позивача без її повторної подачі. Тому відповідач заперечує проти позовної заяви.
Дослідивши матеріали справи та подані до суду докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи, суд встановив наступне.
Листом від 17 травня 2021 року за № 150/08.01-13 Управління архітектури та містобудування Сумської міської ради відмовило їй у наданні будівельного паспорту для забудови земельної ділянки і повернуло подану заяву з доданим комплектом документів на видачу будівельного паспорту на доопрацювання. У листі зазначено, що відповідно до генерального плану м. Суми зі змінами, затвердженими рішенням Сумської міської ради від 19.12.2012 № 1943-МР, та плану зонування території міста Суми, затвердженого рішенням Сумської міської ради від 06.03.2013 № 2180-МР, зазначена земельна ділянка належить до зони Р-4 - рекреаційні зони обмеженого використання, де будівництво індивідуальних житлових будинків не передбачено. Переважним видом використання території в зоні Р-4 є садові будинки. Відповідно до пункту 2.3. Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 № 103, підставою для відмови у наданні будівельного паспорта є невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації. У даному випадку є невідповідність намірів забудови функціональному призначенню території.
Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд погоджується з доводами Управління архітектури та містобудування Сумської міської ради з таких підстав.
Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
За ч. 1 ст. 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт). Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 500 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки. Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів. За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.
Відповідно до ч. 3 та 4 ст. 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.
Згідно з п. 1.1 розділу І та пп.3.2.7 п. 3.2 розділу III Положення про управління архітектури та містобудування Сумської міської ради, затвердженого рішенням Сумської міської ради від 14.11.2018 №4086-МР, відповідач 2 по справі є спеціально уповноваженим органом містобудування та архітектури на території м. Суми, до повноважень якого належить надання відповідно до закону будівельних паспортів забудови земельних ділянок..
Відповідно до п. 2.3 розд. 2 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 № 103 (надалі - Порядок), уповноважений орган містобудування та архітектури на підставі отриманих документів визначає відповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.
Згідно з п. 2.4. роз. 2 Порядку підставою відмови у видачі будівельного паспорту забудови земельної ділянки є невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.
Частиною 1 ст. 17 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що генеральний план населеного пункту є основним видом містобудівної документації на місцевому рівні, призначеної для обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту.
Частиною 1 статті 18 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що план зонування території розробляється на основі генерального плану населеного пункту (у його складі або як окремий документ) з метою визначення умов та обмежень використання території для містобудівних потреб у межах визначених зон.
Згідно з ч. 4 ст. 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації.
Відповідно до ч. 7 ст. 18 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачається, що за порушення вимог, встановлених планом зонування території, фізичні та юридичні особи несуть відповідальність відповідно до закону.
Статтею 1 Закону України від 16.11.1992р. № 2780-ХІІ «Про основи містобудування» визначено, що містобудування (містобудівна діяльність) - це цілеспрямована діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, громадян, об`єднань громадян по створенню та підтриманню повноцінного життєвого середовища, яка включає прогнозування розвитку населених пунктів і територій, планування, забудову та інше використання територій, проектування, будівництво об`єктів містобудування, спорудження інших об`єктів, реконструкцію історичних населених пунктів при збереженні традиційного характеру середовища, реставрацію та реабілітацію об`єктів культурної спадщини, створення інженерної та транспортної інфраструктури.
В статті 5 цього Закону визначені основні вимоги до містобудівної діяльності. Зокрема, при здійсненні містобудівної діяльності повинні бути забезпечені розробка містобудівної документації, проектів конкретних об`єктів згідно з вихідними даними на проектування, з дотриманням державних стандартів, норм і правил.
Згідно із частиною другої статті 5 Закону №3038-VI вимоги містобудівної документації є обов`язковими для виконання всіма суб`єктами містобудування.
Відповідно до частини першої ст.16 цього ж Закону планування територій на місцевому рівні здійснюється шляхом розроблення та затвердження генеральних планів населених пунктів, планів зонування територій і детальних планів території, їх оновлення та внесення змін до них.
План зонування території (зонінг) - це містобудівна документація, що визначає умови та обмеження використання території для містобудівних потреб у межах визначених зон (п. 9 ч.1 ст.1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»).
Генеральний план населеного пункту є основним видом містобудівної документації на місцевому рівні, призначеної для обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту.
У складі генерального плану населеного пункту може розроблятися план зонування території цього населеного пункту. План зонування території може розроблятися і як окрема містобудівна документація після затвердження генерального плану (ст.17 Закону №3038-VI).
Аналіз наведених норм права свідчить про те, що за наявності затвердженого плану зонування території, вирішення уповноваженим органом питання видачі будівельного паспорта повинно вирішуватись з врахуванням встановлених ним умов та обмежень використання території для містобудівних потреб у межах визначених зон.
Суд зазначає, що на даний час є чинним Генеральний план м. Суми зі змінами, внесеними рішенням Сумської міської ради від 19.12.2012 № 1943-МР та План зонування території міста Суми (зонінг), затверджений рішенням Сумської міської ради від 06.03.2013 № 2180-МР, який деталізує положення генерального плану міста.
Згідно з пп. 3 п. 2 Правові основи введення та сфери дії плану зонування території Глави 1 Загальних положень Пояснювальної записки до плану зонування м. Суми, визначено, що зонінг є містобудівною документацією, вимоги якої, відповідно до ст. 144 Конституції України, є обов`язковими для виконання на відповідній території органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування, фізичними та юридичними особами, посадовими особами, які здійснюють та контролюють містобудівну діяльність на території міста, а також для судових органів - як підстава для вирішення спірних питань щодо забудови та іншого використання земельних ділянок.
Як вбачається із Плану зонування території міста», затвердженого рішенням Сумської міської ради від 06.03.2013р. №2180-МР, земельна ділянка позивача належить до зони Р-4 рекреаційної зони обмеженого користування, що підтверджується доданим до викопіюванням з Плану зонування території м.Суми.
На підставі вищенаведеного суд погоджується із доводами представника відповідача, що у даному випадку є невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні - Плану зонування території міста.
Отже, суд приходить до висновку, що наявними в матеріалах справи доказами підтверджується, що відмова Управління архітектури та містобудування Сумської міської ради у видачі будівельного паспорту відповідає нормам чинного законодавства.
Щодо доводів представника позивача, що у спірних правовідносинах підлягає захисту інтерес фізичної особи - громадянина (позивача) на забудову належної на праві приватної власності земельної ділянки; натомість інтерес територіальної громади в особи міської ради у даному випадку носить неконкретизований характер, суд зазначає, що містобудівна документація розробляється з врахуванням громадських інтересів та має на меті створення та підтримання повноцінного життєвого середовища з урахуванням балансу інтересів.
До того ж, Європейський суд з прав людини у рішеннях у справах «Стретч проти Сполученого Королівства» та «Ісмаїлов проти Російської Федерації» наголошує на одному з обов`язкових критеріїв правомірності втручання у право мирного володіння майном - його «пропорційності», «справедливій рівновазі» між суспільним та приватним інтересами. Складові цього критерію не є універсальними (абсолютними), оскільки не існує чіткого, виключного переліку обставин, установлення яких беззаперечно свідчитиме про додержання чи порушення цієї «справедливої рівноваги».
Отже, з урахуванням того що відповідно до частини другої статті 13 ЦК України при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині, а суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, то, на думку суду, оспорюване рішення відповідача прийнято пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).
Аналогічні висновки щодо застосування норм права викладені у постанові Верховного Суду від 16.07.2019р. у справі №520/8970/18.
Враховуючи викладене, позовні вимоги ОСОБА_1 про визнання протиправною та скасування відмови Управління архітектури та містобудування Сумської міської ради у видачі будівельного паспорта для забудови земельної ділянки, викладену письмово у листі від 17.05.2021 №150/08.01-13 "Про розгляд заяви" та зобов`язання Управління архітектури та містобудування Сумської міської ради повторно розглянути заяву ОСОБА_1 , та видати на її ім`я будівельний паспорт для забудови земельної ділянки не підлягають задоволенню.
Згідно ч.2 ст.16 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» містобудівна документація на місцевому рівні може бути оновлена за рішенням місцевих рад.
Відовідно до ч.1 ст.12 Закону України «Про основи містобудування» до компетенції сільських, селищних, міських рад у сфері містобудування на відповідній території належить затвердження відповідно до законодавства місцевих програм, генеральних планів відповідних населених пунктів, планів зонування територій, а за відсутності затверджених в установленому законом порядку планів зонування території - детальних планів територій.
Так ст.1 Закону України «Про основи містобудування» визначає, що містобудування (містобудівна діяльність) - це цілеспрямована діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, громадян, об`єднань громадян по створенню та підтриманню повноцінного життєвого середовища, яка включає прогнозування розвитку населених пунктів і територій, планування, забудову та інше використання територій, проектування, будівництво об`єктів містобудування, спорудження інших об`єктів, реконструкцію історичних населених пунктів при збереженні традиційного характеру середовища, реставрацію та реабілітацію об`єктів культурної спадщини, створення інженерної та транспортної інфраструктури.
Відповідно до абзацу 6 ч.2 ст.17 ЗУ «Про основи містобудування» містобудівна документація є основою для: ... вирішення питань щодо вилучення (викупу), передачі (надання) земельних ділянок у власність чи користування громадян та юридичних осіб.
Таким чином, містобудівна діяльності здійснюється органами місцевого самоврядування з метою створенню та підтриманню повноцінного життєвого середовища, яка включає прогнозування розвитку населених пунктів і територій, навіть всупереч приватним інтересам перебачивши для цього можливість викупу (вилучення) земельної ділянки, що не є порушенням права власності, а одним із механізмів забезпечення реалізації суспільної необхідності та для формування повноцінного життєвого середовища.
Частиною І ст. 2 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено взаємоузгодження державних, громадських та приватних інтересів під час планування і забудови територій.
Викладеним підтверджується, що Сумська міська рада, як орган місцевого самоврядування мала повноваження оновити Генеральний план м.Суми та затвердити План зонування м.Суми , при цьому було дотримано взаємоузгодження державних, громадських та приватних інтересів зокрема шляхом громадських слухань.
Таким чином, позивачем не було доведено обгрунтованість позовних вимог в цій чатині, а тому позовні вимоги не підлягають задоволенню.
Оскільки у задоволенні позову було відмовлено, то судові витрати відповідно до ст. 139 КАС України на користь позивача не стягуються.
Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -
В И Р І Ш И В:
В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Сумської міської ради, Управління архітектури та містобудування Сумської міської ради про визнання протиправними та скасування рішень та відмови, зобов`язання вчинити дії відмовити.
Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.О. Осіпова