Справа № 480/5462/21
Суддя: О.О. Осіпова
Дата ухвалення: 2022-06-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
01 червня 2022 року Справа № 480/5462/21
Сумський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Осіпової О.О., розглянувши у спрощеному провадженні в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу №480/5462/21 за позовом Головного управління ДПС у Сумській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "СК-Офіс Центр" про стягнення податкового боргу та накладення арешту,-
В С Т А Н О В И В:
Головне управління ДПС у Сумській області звернувся до Сумського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "СК-Офіс Центр", в якій просить:
1) стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «CK-Офіс центр», за рахунок коштів на рахунках у банках, обслуговуючих такого платника податків та готівки, що належить такому платнику податків, податковий борг загальною сумою 80 802,12 грн. (вісімдесят тисяч вісімсот дві грн. 12 коп.), а саме
2) накласти арешт на кошти Товариства з обмеженою відповідальністю «СК- Офіс центр» в загальній сумі 80 802,12 грн. (вісімдесят тисяч вісімсот дві грн. 12 коп.), які знаходяться на відкритих рахунках у таких банках:
МФО банку - 325365; назва банку - AT «Кредобанк»; номер рахунку - НОМЕР_1 ; валюта рахунку - 980-українська гривня;
МФО банку - 325365; назва банку - AT «Кредобанк»; номер рахунку - НОМЕР_2 ; валюта рахунку - 980-українська гривня.
Позовні вимоги мотивовані тим, що на момент звернення до суду загальна сума податкового боргу відповідача за узгодженими грошовими зобов`язаннями становить 80 802,12 грн. Вказана заборгованість виникла в результаті несвоєчасної сплати узгодженої суми грошового зобов`язання в установлені законодавством строки. З метою погашення боргу відповідачу виставлена податкова вимога, проте сума боргу залишилась несплаченою. Крім того, позивач просить накласти арешт на кошти товариства, які знаходяться на відкритих рахунках у банках.
Ухвалою суду відкрито провадження в даній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи та встановлено відповідачу 15-денний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву.
Відповідач про відкриття провадження у справі повідомлявся за останнім відомим місцем реєстрації, в установлений строк відповідач відзиву на позовну заяву не подав.
З огляду на положення ч. 6 ст. 162 КАС України суд вважає можливим розглянути справу за наявними у ній матеріалами.
Вивчивши матеріали справи й оцінивши докази у справі, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Судом встановлено, що відповідач зареєстрований як юридична особа та є платником податків та зборів, передбачених Податковим кодексом України.
Як вбачається з матеріалів справи, заборгованість на загальну суму 80 802,12 грн. виникла внаслідок несплати до бюджету узгодженого податкового зобов`язання, в тому числі основний платіж - 59 827,6 грн.; штрафна санкція - 17 923,79 грн.; пеня - 3 050,73 грн.
Відповідно до п. 127.1 ст. 127 ПК України застосовано штрафну санкцію за ненарахування, неутримання та/або несплата (неперерахування) податків платником податків.
Згідно ст. 126 ПК України застосовано штрафну санкцію за не сплату платником податків узгоджену суму грошового зобов`язання протягом строків, визначених цим Кодексом.
На підставі статті 129 ПК України відповідачу нараховано пеню на загальну сум 2 967,43 грн.
Щодо податкового боргу відповідача з єдиного податку з юридичних осіб (код бюджетної класифікації 18050300), суд зазначає, що відповідачу з вищевказаного податку нараховано податкових зобов`язань в загальній сумі 7 520,73 грн.
Відповідно до п. 56.11 ст. 56 ПК України не підлягає оскарженню грошове зобов`язання, самостійно визначене платником податків.
Щодо податкового боргу відповідача з податку на доходи фізичних осіб, що сплачується податковими агентами із доходів латника податку у вигляді заробітної плати (код бюджетної класифікації 11010100), суд зазначає, що відповідачу з вищевказаного податку нараховано податкових зобов`язань в загальній сумі 23 291,61 грн.
Відповідно до п.п. 14.1.175 п.14.1 ст. 14 ПК України, сума узгодженого грошового зобов`язання не сплаченого платником податку на встановлений строк набуває статусу податкового боргу.
Відповідно до п. 59.1 ст.59 ПК України у разі коли у платника податків виник податковий борг контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання податкового повідомлення-рішення.
Відповідно до ст. 59 ПК України відповідачу була направлена податкова вимога від 26.05.2020року №5394-10 на податкову адресу ТОВ «CK-Офіс центр».
З моменту вручення податкової вимоги до подачі позовної заяви податковий борг Відповідача не переривався, а отже, податкова вимога від 26.05.2020 року №5394-10, відповідно до ст. 60 ПК України, не була відкликана.
Вказана заборгованість відповідача не підлягає списанню та розстроченню на підставі ст.101 ПК України.
Відповідно до п.п. 20.1.34 п. 20.1 ст. 20 ПК України контролюючий орган має право звертатися до суду щодо стягнення коштів платника податків, який має податковий борг, з рахунків у банках, що обслуговують такого платника податків, на суму податкового боргу або його частини.
Відповідно до пп. 19-1.1.1 п. 19-1.1 ст. 19-1 Податкового кодексу України контролюючі органи здійснюють адміністрування податків, зборів, платежів.
Заборгованість відповідачем не сплачена, що підтверджується витягом з інтегрованої картки платника податків та податковим розрахунком (а.с.7-9), і складає в загальній сумі 80 802,12 грн.
Відповідно до пп. 95.1, 95.3 ст. 95 Податкового кодексу України контролюючий орган здійснює за платника податків і на користь держави заходи щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, а в разі їх недостатності - шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі. Стягнення коштів з рахунків платника податків у банках, обслуговуючих такого платника податків, здійснюється за рішенням суду, яке направляється до виконання контролюючим органам, у розмірі суми податкового боргу або його частини.
Таким чином, судом встановлено, що податкова заборгованість відповідачем станом на день розгляду справи не сплачена та складає 80 802,12 грн., що підтверджується матеріалами справи, тому суд вважає, що вимоги позивача щодо стягнення вказаної суми заборгованості є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
Щодо позовних вимог про накладення арешту на кошти ТОВ "СК-Офіс Центр" в загальній сумі 80 802,12 грн., які знаходяться на відкритих рахунках, суд зазначає наступне.
Загальна процедура і підстави застосування адміністративного арешту контролюючими органами визначені статтею 94 ПК України.
Визначення адміністративного арешту, як виняткового способу забезпечення виконання обов`язків платника податків, наведене в пункті 94.1 статті 94 ПК України, за своїм змістом однаково охоплює як арешт коштів, так і арешт іншого майна.
Отже, норми статті 94 Податкового кодексу України регулюють застосування будь-якого адміністративного арешту незалежно від його предмета.
Згідно із пунктом 94.2 статті 94 ПК України арешт майна може бути застосовано, якщо з`ясовується одна з таких обставин: платник податків порушує правила відчуження майна, що перебуває у податковій заставі; фізична особа, яка має податковий борг, виїжджає за кордон; платник податків відмовляється від проведення документальної або фактичної перевірки за наявності законних підстав для її проведення або від допуску посадових осіб контролюючого органу; відсутні дозволи (ліцензії) на здійснення господарської діяльності, а також у разі відсутності реєстраторів розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій, зареєстрованих у встановленому законодавством порядку, крім випадків, визначених законодавством; відсутня реєстрація особи як платника податків у контролюючому органі, якщо така реєстрація є обов`язковою відповідно до цього Кодексу, або коли платник податків, що отримав податкове повідомлення або має податковий борг, вчиняє дії з переведення майна за межі України, його приховування або передачі іншим особам; платник податків відмовляється від проведення перевірки стану збереження майна, яке перебуває у податковій заставі; платник податків не допускає податкового керуючого до складення акта опису майна, яке передається в податкову заставу; платник податків (його посадові особи або особи, які здійснюють готівкові розрахунки та/або провадять діяльність, що підлягає ліцензуванню) відмовляється від проведення відповідно до вимог цього Кодексу інвентаризації основних засобів, товарно-матеріальних цінностей, коштів (зняття залишків товарно-матеріальних цінностей, готівки); нерезидент розпочинає та/або здійснює господарську діяльність через постійне представництво на території України без взяття на податковий облік, що підтверджується актом перевірки.
Відповідно до абзацу другого підпункту 94.6.2 пункту 94.6 статті 94 ПК України арешт коштів на рахунку платника податків здійснюється виключно на підставі рішення суду шляхом звернення контролюючого органу до суду.
Водночас, ПК України передбачені також інші, додаткові випадки накладення арешту на кошти платника податків, крім тих, що визначені статтею 94 цього Кодексу.
Так, відповідно до підпункту 20.1.33 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи мають право звертатися до суду щодо накладення арешту на кошти та інші цінності, що знаходяться в банку, платника податків, який має податковий борг, у разі якщо у такого платника податків відсутнє майно та/або його балансова вартість менша суми податкового боргу, та/або таке майно не може бути джерелом погашення податкового боргу.
Наведена законодавча норма встановлює одночасно як право контролюючого органу на звернення до суду з вимогою про накладення арешту на кошти платника податків, так і підстави для реалізації цього повноваження. Такими підставами є: 1) відсутність майна, за рахунок якого може бути погашений податковий борг; 2) недостатність такого майна для погашення суми податкового боргу через те, що балансова вартість цього майна менша за відповідну суму податкового боргу; 3) майно не може бути джерелом погашення податкового боргу.
Разом з тим, сума коштів, на яку накладається арешт, не повинна перевищувати суму податкового боргу, право на стягнення якої наявне в органу державної податкової служби на момент прийняття судом рішення про застосування адміністративного арешту. Тобто, арешт може стосуватися лише тих коштів, які є необхідними для виконання певних зобов`язань платника податків.
Згідно з п. 1 розділу V Порядку застосування адміністративного арешту майна платника податків (далі по тексту - Порядок), арешт коштів на рахунку платника податків здійснюється виключно на підставі рішення суду у разі звернення контролюючого органу до суду.
Відповідно до п. 2 розділу VI Порядку, звільнення коштів з-під арешту банк або інша фінансова установа здійснює за рішенням суду. Для звільнення коштів з-під арешту контролюючий орган звертається до суду протягом двох робочих днів, що настають за днем, коли контролюючому органу стало відомо про виникнення підстав для припинення такого арешту.
Також сума коштів, на які накладається арешт, не повинна перевищувати суму податкового боргу, право на стягнення якої наявне в органу державної податкової служби на момент прийняття судом рішення про застосування адміністративного арешту. Тобто, арешт може стосуватися лише тих коштів, які є необхідними для виконання певних зобов`язань платника податків, зокрема, щодо погашення податкового боргу.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 06 лютого 2020 року по справі №826/8691/16.
З метою вжиття заходів щодо погашення податкової заборгованості позивачем вживались заходи щодо виявлення майна відповідача, яке можливо використати як джерело погашення податкового боргу.
Відповідно до відомостей з Державного реєстру рухомого майна у відповідача відсутні зареєстровані транспортні засоби.
Також податковим керуючим був здійснений виїзд за місцем реєстрації підприємства з метою виявлення активів ТОВ «CK-Офіс центр». Було фактично встановлено відсутність майна, яке належить підприємству, що підтверджується актом від 24.12.2020 року.
Також відповідно до Листа № 2901/18-28-04-16-25 від 24.11.2020 року фінансова звітність за 2019 рік ТОВ «CK-Офіс центр» не подавало.
Отже, заходами проведеними Позивачем встановлена відсутність майна у Відповідача за рахунок якого може бути погашений податковий борг.
За наведених обставин, суд доходить висновку, що позовні вимоги щодо накладення арешту на кошти ТОВ "СК-Офіс Центр" в загальній сумі 80 802,12 грн., що знаходяться в банку на рахунках, є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -
В И Р І Ш И В:
Адміністративний позов Головного управління ДПС у Сумській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "СК-Офіс Центр" про стягнення податкового боргу та накладення арешту задовольнити у повному обсязі.
МФО банку - 325365; назва банку - AT «Кредобанк»; номер рахунку - НОМЕР_1 ; валюта рахунку - 980-українська гривня;
МФО банку - 325365; назва банку - AT «Кредобанк»; номер рахунку - НОМЕР_2 ; валюта рахунку - 980-українська гривня.
Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.О. Осіпова