Справа № 340/4641/21
Суддя: Малиш Н.І.
Дата ухвалення: 2022-06-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

01 червня 2022 року м. Дніпросправа № 340/4641/21

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого - судді Малиш Н.І. (доповідач), суддів: Баранник Н.П., Щербака А.А.,

за участю секретаря судового засідання: Яковенко О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання Третього апеляційного адміністративного суду в м. Дніпрі апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Кіровоградський області на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 08 грудня 2021 року (суддя 1-ї інстанції Притула К.М.) у справі №340/4641/21 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Златомед - Експорт" до Головного управління ДПС у Кіровоградський області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень рішень,-

ВСТАНОВИВ:

04.08.2021р. Товариство з обмеженою відповідальністю "Златомед - Експорт" звернулось до суду з позовом до Головного управління ДПС у Кіровоградський області, з урахуванням заяви про зменшення позовних вимог, про визнання протиправними та скасування податкового повідомлення-рішення форма "В3"№ від 07.10.2020 №; визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення форми В "1" від 07.10.2020 № в частинні зменшення суми бюджетного відшкодування з податку на додану вартість у розмірі 114 900,00 грн., а також штрафні (фінансові) санкції (штраф) у сумі 28 875,00 грн.

В обґрунтування позову зазначено, що оскаржені рішення прийняті у порушення норм матеріального права, порушення норм податкового законодавства за результатами проведеної перевірки не встановлено, а зазначені не ґрунтуються на первинних документах товариства.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 08 грудня 2021 року позов задоволено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та прийняти нове судове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

Апеляційна скарга ґрунтується на тому, що судом першої інстанції не надано належної оцінки обставинам справи та нормам чинного законодавства, що призвело до прийняття невірного рішення.

Зокрема зазначено, що в ході перевірки позивачем не надано доказів що б могли підтвердити придбання меду у громадян, а саме ветеринарно-санітарні паспорти пасіки або довідки з сільради, які підтверджують утримання пасіки, а отже не можливо ідентифікувати осіб, які утримують у своєму домогосподарстві пасіку, а отже господарська діяльність з придбання меду не підтверджена первинними документами. Також товариством було здійснено оплату за послуги по пакуванню та дослідженню меду на підставі платіжного доручення №155 від 16.01.2020 на загальну суму 693000,00 грн. (рахунок №4 від 16.01.2020 відповідно до договору 18/06Ф-2019 від 18.06.2019 в тому числі ПДВ 115500,00 грн.) та ФОП ОСОБА_1 на адресу ТОВ «Златомед-Експорт» складено податкову накладну №25 від 16.01.2020 на загальну суму 693000,00 грн. в тому числі ПДВ 115500,00 грн. Отже, 16.01.2020 року ФОП ОСОБА_1 повинна бути складена податкова накладна на різницю сплачених та отриманих послуг, а саме на загальну суму 577500,0 грн. в тому числі ПДВ 96250 грн.

Таким чином, за результатами перевірки встановлено, що ФОП ОСОБА_1 на адресу товариства повинні бути складені податкові накладні: від 15.11.2019 року на загальну суму 115500 грн. в т.ч. ПДВ 19250,0 грн; від 16.01.2020 року на загальну суму 577500,0 грн. в тому числі ПДВ 96250 грн.

Отже, податкова накладна №25 від 16.01.2020 року на загальну суму 693000,00 грн. в тому числі ПДВ 115500 грн., складена без врахування першої події, що заважає ідентифікувати операцію, таким чином, ТОВ «Златомед-Експорт» в порушення п.201.1 ст.201 ПК України не мало право включати дану податкову накладну до податкового кредиту.

Позивачем подано відзив на апеляційну скаргу в якій просить відмовити у її задоволенні. У відзиві зазначив, що судом першої інстанції вірно встановлені обставини справи та прийнято обґрунтоване рішення.

Відповідачем подано додаткові пояснення.

Справа судом апеляційної інстанції розглянута із застосування режиму відеоконференції.

Представник відповідача, особи, що подала апеляційну скаргу, в судовому засіданні суду апеляційної інстанції підтримав доводи апеляційної інстанції, просив її задовольнити.

Представник позивача в судовому засіданні суду апеляційної інстанції підтримав доводи відзиву, просив відмовити у задоволенні апеляційної скарги.

Перевіривши матеріали справи, обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування судом норм матеріального і процесуального права та правової оцінки обставин у справі, суд апеляційної інстанції дійшов таких висновків.

Судом встановлено, що відповідачем було проведено документальну позапланову невиїзну перевірку товариства з обмеженою відповідальністю «Златомед-Експорт» за період діяльності з 01.07.2019 по 30.06.2020 з метою визначення правомірності нарахування від`ємного значення, яке прийняло участь у розрахунку бюджетного відшкодування за червень 2020 року та з метою достовірності нарахування сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість на поточний рахунок платника у банку за період з 01.06.2020 по 30.06.2020, за результатами якої складено акт № 341/11-28-04-02/43031203 від 15.09.2020 (Т.1 а.с.14-33).

Перевіркою встановлено порушення позивачем п.п.200.4, ст. 200 ПК України в частині достовірності нарахування сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість на поточний рахунок платника податку в результаті чого відмовлено в наданні заявленої суми бюджетного відшкодування на рахунок платника у банку за червень 2020 року в розмірі 1535662 грн. (з урахуванням не сплаченої суми ПДВ в розмірі 600 грн); порушення п. 198.2, п. 198.6 ст. 198, п. 201.1, п. 2017.7 ст. 201 ПК України, що призвело до завищення суми податкового кредиту за січень 2020 року на суму ПДВ 115500 грн. та відповідно завищено від`ємне значення за січень 2020 року в розмірі 115500 грн., що призвело до завищення бюджетного відшкодування за червень 2020 року в розмірі 115500 грн.

За результатами перевірки відповідачем винесено податкові повідомлення-рішення № від 07.10.2020 яким товариству зменшено суму бюджетного відшкодування з податку на додану вартість у розмірі 115500 грн. та нараховано штрафні (фінансові) санкції у розмірі 28875 грн. та № від 07.10.2020 відповідно до якого відмовлено в наданні бюджетного відшкодування в розмірі 1535662 грн. (Т.1 а.с.34,35).

Позивач не погодившись з рішеннями відповідача звернувся до суду із зазначеним позовом.

Суд першої інстанції задовольняючи позов дійшов висновку про обґрунтованість позову щодо протиправності оскаржених рішень відповідача.

Переглядаючи судове рішення, колегія суддів суду апеляційної інстанції доходить наступного висновку.

Щодо податкового повідомлення-рішення № від 07.10.2020 відповідно до якого відмовлено товариству в наданні бюджетного відшкодування в розмірі 1535662 грн.

Порядок визначення суми податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або відшкодуванню з Державного бюджету України (бюджетному відшкодуванню), та строки проведення розрахунків врегульовано статтею 200 ПК України, пунктом 200.1 якої визначено, що сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.

Пунктом 200.4 статті 200 ПК України визначено, що при від`ємному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума:

а) враховується у зменшення суми податкового боргу з податку, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до цього Кодексу) в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 2001.3 статті 2001 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, а в разі відсутності податкового боргу -

б) або підлягає бюджетному відшкодуванню за заявою платника у сумі податку, фактично сплаченій отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам таких товарів/послуг або до Державного бюджету України, в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 2001.3 статті 2001 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації на поточний рахунок платника податку та/або у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету,

в) та/або зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.

Відповідно до пункту 200.7 статті 200 ПК України платник податку, який має право на отримання бюджетного відшкодування та прийняв рішення про повернення суми бюджетного відшкодування, подає відповідному контролюючому органу податкову декларацію та заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, яка відображається у податковій декларації.

Згідно пункту 200.10 статті 200 ПК України у строк, передбачений абзацом першим пункту 76.3 статті 76 цього Кодексу, контролюючий орган проводить камеральну перевірку даних податкової декларації або уточнюючих розрахунків (в разі їх подання). Платники податку, які мають право на бюджетне відшкодування відповідно до цієї статті та подали заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, отримують таке бюджетне відшкодування в разі узгодження контролюючим органом заявленої суми бюджетного відшкодування за результатами камеральної перевірки, а у випадках, визначених пунктом 200.11 цієї статті, - за результатами перевірки, зазначеної у такому пункті, що проводяться відповідно до цього Кодексу.

Пунктом 200.11 статті 200 ПК України передбачено, що контролюючий орган має право протягом 60 календарних днів, що настають за граничним строком подання податкової декларації, а в разі якщо така податкова декларація надана після закінчення граничного строку - за днем її фактичного подання, провести документальну перевірку платника податку в разі, якщо розрахунок суми бюджетного відшкодування було зроблено за рахунок від`ємного значення, сформованого за операціями: за періоди до 1 липня 2015 року, що не підтверджені документальними перевірками; з придбання товарів/послуг за період до 1 січня 2017 року у платників податку, що використовували спеціальний режим оподаткування, визначений відповідно до статті 209 цього Кодексу.

Рішення про проведення документальної перевірки має бути прийнято не пізніше закінчення граничного строку проведення камеральної перевірки.

Відповідно до пункту 200.14 статті 200 ПК України якщо за результатами камеральної або документальної перевірки, контролюючий орган виявляє невідповідність суми бюджетного відшкодування сумі, заявленій у податковій декларації, то такий орган: у разі перевищення заявленої платником податку суми бюджетного відшкодування над сумою, визначеною контролюючим органом за результатами перевірок, надсилає платнику податку податкове повідомлення, в якому зазначаються сума такого перевищення та підстави для її вирахування; у разі з`ясування за результатами проведення перевірок факту, за яким платник податку не має права на отримання бюджетного відшкодування, надсилає платнику податку податкове повідомлення, в якому зазначаються підстави відмови в наданні бюджетного відшкодування.

Прийняття такого спірного рішення послугували висновки акту перевірки про те, що при аналізі фінансово - господарської діяльності ТОВ Златомед-Експорт за період з 01.07.2019 по 30.06.2020 встановлено, що в поданих податкових розрахунках сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, і сум утриманого з них податку (Форма № 1 ДФ ) не декларуються фізичні особи з ознакою доходу 179 , що передбачено Наказом Міністерства доходів і зборів України від 21.01.2014 №49 п.3.2. Порядку заповнення та подання податковими агентами Податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, і сум утриманого з них податку . Дані операції можуть свідчити про заниження та/або несплати податків по ланцюгу постачання, у зв`язку із чим вказані дії можуть призвести до втрат дохідної частини Державного бюджету України.

Позивач придбавав продукцію сільського господарства (меду бджолиного натурального) у населення відповідно до договорів доручення з ФОП ОСОБА_2 , ФОП ОСОБА_3 , ФОП ОСОБА_4 , ФОП ОСОБА_5 , та договору комісії з ТОВ «Мед-Опт».

До перевірки товариством були надані ФОП: акти прийому-передачі, реєстр актів закупки меду бджолиного натурального, закупівельні акти, копії паспортів та ідентифікаційні коди громадян, з ТОВ «Мед-Опт»: акти прийому-передачі та реєстру до звіту комісіонера. В даному реєстрі зазначені фізичні особи в яких придбано бджолиний мед, їх ІПН, область проживання, вага придбаного меду, ціна за 1 кг та загальна вартість.

При проведені перевірки, відповідачем зроблено висновок, що оскільки в наданих документах відсутні ветеринарно-санітарний паспорт пасіки або довідка сільської ради, яка підтверджує утримання пасік зазначеними домогосподарствами, тому відповідно наданих списків не можливо ідентифікувати фізичних осіб, таких які утримують у своєму домогосподарстві пасіку.

Такі висновки послугували відмовою в наданні бюджетного відшкодування в розмірі 1535662 грн.

Якк свідчать встановлені обставини справи, товариством були надані до перевірки акти прийому-передачі, реєстр актів закупки меду бджолиного натурального, закупівельні акти, копії паспортів та ідентифікаційні коди громадян.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" первинний документ, який містить відомості про господарську операцію.

Статтею 9 наведеного Закону визначаються вимоги до первинних документів. Первинні та зведені облікові документи можуть бути складені у паперовій або в електронній формі та повинні маги такі обов`язкові реквізити: назву документа (форми); дату складання; назву підприємства, від імені якого складено документ; зміст та обсяг господарської операції, одиницю виміру господарської операції; посади осіб, відповідальних за здійснення господарської операції і правильність її оформлення; особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції.

Форма закупівельного акту встановлена Додатком 5 до пункту 2.1 Методичних рекомендацій, затверджених наказом Міністерства економіки та з питань Європейської інтеграції України N 157 від 17.06.2003 року.

Відповідно до даних Методичних рекомендацій, закупівельний акт містить наступні відомості: місце закупівлі, дата купівлі, ПІБ продавця, реєстраційний номер облікової картки платника податків, серію та номер паспорта продавця, місце реєстрації продавця, найменування продукції, ціну одиниці продукції, обсяг проданої продукції, суму виплачених коштів, підпис продавця про отримання даних коштів.

Як свідчать встановлені обставини справи, акт перевірки не містить жодних зауважень, щодо змісту та оформленню Закупівельних актів наданих позивачем.

Посилання відповідача, що при здійсненні закупівлі товариство не надало до перевірки ветеринарні паспорти на пасіки або довідку сільської ради, яка підтверджує утримання пасік домогосподарствами, колегія суддів зазначає наступне.

Так, відносини щодо розведення, використання та охорони бджіл, виробництва, заготівлі та переробки продуктів бджільництва, ефективного використання бджіл для запилення ентомофільних рослин сільськогосподарського призначення, інших видів запилювальної флори, створення умов для підвищення продуктивності бджіл і сільськогосподарських культур, забезпечення гарантій дотримання прав та захисту інтересів фізичних і юридичних осіб, які займаються бджільництвом, визначено Законом України "Про бджільництво".

Бджільництво - це галузь сільськогосподарського виробництва, основою функціонування якої є розведення, утримання та використання бджіл для запилення ентомофільних рослин сільськогосподарського призначення і підвищення їх урожайності, виробництво харчових продуктів і сировини для промисловості (стаття 1 Закону України "Про бджільництво").

Відповідно до статті 6 Закону України "Про бджільництво" державне управління в галузі бджільництва здійснюють Кабінет Міністрів України, центральний орган виконавчої влади з питань аграрної політики та його органи на місцях, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, місцеві державні адміністрації.

Державне регулювання в галузі бджільництва здійснюється шляхом: визначення загальних засад проведення єдиної науково-технічної політики; встановлення відповідних стандартів, норм і правил; удосконалення державного управління в галузі бджільництва; організації та забезпечення проведення заходів з діагностики, профілактики і боротьби з хворобами та потравами бджіл; розроблення та затвердження технологічних вимог до проведення селекційно-племінної роботи в галузі бджільництва, проведення атестації пасік і видачі племінних свідоцтв (сертифікатів); організації та забезпечення контролю за якістю продуктів бджільництва; контролю за експортом та імпортом продуктів бджільництва; координації підготовки та перепідготовки спеціалістів із бджільництва; координації селекційно-племінної роботи, сприяння розвитку бджільництва; здійснення контролю за ефективністю запилення ентомофільних рослин сільськогосподарського призначення в порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади з питань аграрної політики (стаття 7 Закону України "Про бджільництво").

Відповідно до статті 11 Закону України "Про бджільництво" право на утримання бджіл і зайняття бджільництвом мають громадяни України, іноземці та особи без громадянства, які мають необхідні навики або спеціальну підготовку, а також юридичні особи. Зайняття бджільництвом здійснюється без окремого дозволу органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.

За змістом ст. 15 цього ж Закону, фізичні та юридичні особи розміщують пасіки на земельних ділянках, які належать їм на правах власності або користування,

Водночас, відповідно до ст. 13 ЗУ "Про бджільництво", ветеринарно-санітарні паспорти пасік видаються лише з метою обліку пасік та здійснення лікувально-профілактичних заходів і не відносяться до сфери визначення преференційного походження меду натурального та регулювання податкових обов`язків.

Пасіка підлягає реєстрації за місцем проживання фізичної особи або за місцезнаходженням юридичної особи, яка займається бджільництвом, у місцевих державних адміністраціях або сільських, селищних, міських радах у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної аграрної політики. (ч. 3 ст. 13 вказаного Закону)

Проте відсутність доказу про реєстрацію пасіки фізичною особою, не можу свідчити про відсутність такої.

Враховуючи викладене, доводи відповідача покладені в обґрунтування таких порушень є помилковими.

Посилання з цього приводу і на можливі заниження та/або несплати податків (ПДФО) є припущеннями і не були предметом перевірки.

Щодо податкового повідомлення-рішення № від 07.10.2020 яким товариству зменшено суму бюджетного відшкодування з податку на додану вартість у розмірі 115500 грн. та нараховано штрафні (фінансові) санкції у розмірі 28875 грн. (оскаржено частково)

Суд апеляційної інстанції не надає оцінку порушенню щодо зменшення суми бюджетного відшкодування на 600грн, як така що не була сплачена за договором оренди, що відображена у акті перевірки (а.с. 29 Т1), оскільки таке порушення визнано позивачем.

Визначаючи порушення як завищення суми бюджетного відшкодування на суму 115500,00грн, відповідач посилається на бухгалтерський облік товариства, господарська - операція щодо придбання послуг по пакуванню та дослідженню меду в листопаді 2019 року яка відображена наступним чином:

сальдо станом на 01.11.2019 року (оборотно-сальдова відомість по рах. 6851) дебетове -840840, 0 грн.

оборот по дебету (рах.6851) - відсутній;

оборот по кредиту (рах. 6851) - 956340,0 грн. (здійснено послуги по переробці, дослідженню та пакуванню меду бджолиного відповідно наступних актів здачі-прийняття робіт (надання послуг):

№ОУ-0000441 від 12.11.2019 року на загальну суму 136290 грн. в тому числі ПДВ 22715,0 грн.;

№ОУ-0000440 від 12.11.2019 року на загальну суму 136290 грн. в тому числі ПДВ 22715,0 грн.;

№ОУ-0000447 від 13.11.2019 року на загальну суму 136290 грн. в тому числі ПДВ 22715,0 грн.;

№ОУ-0000448 від 13.11.2019 року на загальну суму 136290 грн. в тому числі ПДВ 22715,0 грн.;

№ОУ-0000449 від 13.11.2019 року на загальну суму 136290 грн. в тому числі ПДВ 22715,0 грн.;

№ОУ-0000451 від 15.11.2019 року на загальну суму 138600 грн. в тому числі ПДВ 23100,0 грн.;

№ОУ-0000450 від 15.11.2019 року на загальну суму 136290 грн. в тому числі ПДВ 22715,0 грн.

Сальдо станом на 30.11.2019 року (оборотно-сальдова відомість по рах. 6851) кредитове - 115500,0 грн.

Відповідач на цій підставі дійшов висновку, що відповідно п. 187.1 ст. 187 ПК України, при надані послуг ФОП ОСОБА_1 на адресу товариства (позивача) повинна бути складена та зареєстрована в ЄРПН податкова накладна від 15.11.2019 року на загальну суму 115500 грн. в т.ч. ПДВ 19250,0 грн. Відповідно інформації ЄРПН податкова накладна не складена та не зареєстрована.

Проте такі висновки відповідачем не є обґрунтованими, оскільки на рахунку 6851 сальдо може буди як дебетовим так і кредитовим, адже рахунок є активно-пасивним, тобто заборгованість може бути як по дебету так і по кредиту так само як і погашення може відбуватися як по дебету так і по кредиту.

На спростування доводів відповідача позивачем надано оборотно-сальдову відомість по рахунку 6851 за листопад 2019р. щодо контрагента ФОП ОСОБА_1 , яким і спростовується заборгованість підприємства перед контрагентом на суму 115500,00грн. (а.с. 180 Т2).

Крім того, доводи відповідача про те, що за послуги контрагента надані у листопаді 2019р. товариство сплатило у січні 2020р., не підтверджено доказами. Товариство в свою чергу надало докази про здійснення оплати у вересні 2019р., а акти складені у листопаді 2019р. (а.с. 184-195 Т2)

Враховуючи зазначене, суд першої інстанції вірно встановив обставини справи та ухвалив рішення з правильним застосуванням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують, підстави для скасування судового рішення відсутні.

Розподіл судових витрат не здійснюється відповідно до ст. 139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 229, 315, ст. 316, ст.ст. 321, 322 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Кіровоградський області залишити без задоволення.

Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 08 грудня 2021 року у справі №340/4641/21 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку у випадках та строки визначені ст.ст 328, 329 КАС України.

Повне судове рішення складено 03 червня 2022 року.

Головуючий - суддя Н.І. Малиш

суддя Н.П. Баранник

суддя А.А. Щербак