Справа № 373/693/22
Суддя: Залеська А. О.
Дата ухвалення: 2022-05-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 373/693/22
Номер провадження 2-а/373/5/22
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

31 травня 2022 року м. Переяслав

Суддя Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області

Залеська А.О.,

розглянувши позовну заяву (скаргу) ОСОБА_1 до інспектора Управління патрульної поліції у м. Києві лейтенанта поліції Прокопенка Миколи Сергійовича,

про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі,

ВСТАНОВИВ:

30.05.2022 ОСОБА_1 подав до суду скаргу, що згідно положень КАС України є апозовною заявою, та просить скасувати постанову про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.2 ст. 122 КУпАП та накладення стягнення у виді штрафу в розмірі 510,00 грн за порушення п.2.9.д) ПДР України, винесену інспектором Управління патрульної поліції в м. Київ 19.05.2022 Прокопенком М.С.

Позов обґрунтовує тим, що 19.05.2022 о 09:58:53 год. на 9 км шосе Бориспільське в м. Київ інспектор патрульної поліції Прокопенко М.С. безпідставно звинуватив його у порушенні вимог п.2.9.д) ПДР України, а саме, що він керуючи транспортним засобом «Івеко Дайво», НОМЕР_1 користувався засобами зв`язку (мобільним телефоном), не обладнаними технічними пристроями, що дозволяють вести перемовини без допомоги рук), чого насправді не було. Того дня він здійснював перевезення пасажирів до м. Києва та зупинився перед чергою автомобілів на блокпосту. В цей час йому зателефонували з роботи і він підняв слухавку, оскільки стояв у черзі та попросив перетелефонувати йому пізніше. Інспектор, побачивши це, в грубій формі зробив йому зауваження та у відповідь на зауваження водія виніс оскаржувану постанову.

Вивчивши зміст позовної заяви та додані до неї матеріали, суд дійшов висновку про залишення позову без руху.

Відповідно до ч.1 ст. 25 КАС України адміністративні справи з приводу оскарження індивідуальних актів, а також дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які прийняті (вчинені, допущені) стосовно конкретної фізичної чи юридичної особи (їх об`єднань), вирішуються за вибором позивача адміністративним судом за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування, знаходження) цієї особи-позивача або адміністративним судом за місцезнаходженням відповідача, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Таким чином, позивачу необхідно додати документ (копію паспорта, довідку про реєстрацію місця проживання тощо), що підтверджує його зареєстроване у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування, знаходження) на території, на яку поширюється юрисдикція Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області. Вказаний недолік, не дає можливості з`ясувати підсудність справи.

Окрім того, ч.3 ст. 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до вимог ч.5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

18 березня 2020 року Велика Палата Верховного Суду ухвалила постанову у справі №543/775/17, якою відступила від попереднього висновку Верховного Суду України, та зробила висновок щодо застосування положень закону в частині сплати судового збору за подання адміністративного позову, яким оскаржується притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Так, Велика Палата ВС у згаданій постанові вказала, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення. У справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. З огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення, за подання позовної заяви підлягає сплаті судовий збір, який складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб».

Отже, позивачу при оскарженні до суду постанови про притягнення його до адміністративної відповідальності необхідно сплатити судовий збір у розмірі 0,2 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на 2022 рік становить 496,20 грн (2481,00 грн х 0,2).

Реквізити для сплати судового збору: Отримувач: ГУКуКиїв.обл./ Переяслав.міс/22030101; код отримувача (ЄДРПОУ) 37955989; номер рахунку UA0010832; найменування: судовий збір).

Якщо позивач згідно Закону звільнений є особою, яка звільнена від сплати судового збору в усіх справах він повинен надати документи, що підтверджують такі пільги.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи, що позовна заява не оплачена судовим збором і до неї не доданий документ, що підтверджує зареєстроване місце проживання позивача, а отже підсудність справи, суд залишає позов без руху та встановлює особі, яка його подала строк для усунення недоліків, який визначає з врахуванням короткого строку розгляду відповідної категорії справ.

На підставі викладеного, керуючись ст. 169 КАС України,

постановив:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до інспектора Управління патрульної поліції у м. Києві лейтенанта поліції Прокопенка Миколи Сергійовича, про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення залишити без руху та встановити позивачу строк для усунення недоліків тривалістю два дні з дня отримання ухвали.

У встановлений судом строк квитанція та інші документи на усунення недоліків мають бути подані безпосередньо до суду із супровідним листом.

Якщо закінчення строку припадає на вихідний (неробочий) день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає

Суддя А.О. Залеська