Справа № 280/11261/21
Суддя: Новікова Інна Вячеславівна
Дата ухвалення: 2022-05-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 травня 2022 року Справа № 280/11261/21 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Новікової І.В., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Запорізькій області про скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:

18 листопада 2021 року до Запорізького окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 (далі позивач) до Головного управління Національної поліції України в Запорізькій області (далі - відповідач), в якому позивач просить суд визнати протиправним та скасувати наказ №1688 від 28.09.2021 в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності інспектора СРПП відділення поліції №2 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області капітана поліції ОСОБА_1 .

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що спірний наказ в частині притягнення її до дисциплінарної відповідальності прийнято безпідставно, оскільки в її діях був відсутній склад дисциплінарного правопорушення. Позивач зазначає, що нею поставлене завдання із відпрацювання виклику виконано в повній мірі у відповідності із функціональними обов`язками та межах дозволеної поведінки поліцейського, як це передбачено Законом України «Про Національну поліцію». Також, позивач вказувала на те, що нею не порушено норм етичної поведінки поліцейських як про це зазначає відповідач, а у висновку службового розслідування відсутні докази неетичної поведінки позивача, як поліцейської. Крім того, позивач посилалась на те, що відповідачем порушено порядок проведення дисциплінарного розслідування, оскільки відповідачем не дотримано строків проведення дисциплінарного розслідування. Також, позивач вказувала на те, що її належним чином не було повідомлено про проведення відносно неї службового розслідування, що позбавило її можливості надавати пояснення та відстоювати власні інтереси. З урахуванням викладеного у позовній заяві, позивач просила задовольнити позовні вимоги.

Відповідач проти задоволення позовних вимог заперечив. В обґрунтування заперечень зазначено, що до УГІ ГУНП в Запорізькій області від Запорізького управління ДВБ НП України надійшов лист, в якому було вказано про необхідність проведення за фактом можливого нанесення 08.08.2021 тілесних ушкоджень громадянину ОСОБА_2 працівниками відділення поліції №2 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області (м.Вільнянськ). Відповідач зазначає, що проведеним службовим розслідуванням встановлено, що інспектор СРПП ВП №2 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області капітан поліції ОСОБА_1 та поліцейський СРПП ВП №2 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області старший сержант поліції ОСОБА_3 під час спілкування з ОСОБА_4 та ОСОБА_2 виявили неповагу до останніх, поводилися зверхньо, нестримано та не ввічливо, не контролювали свою поведінку та емоції, що виразилося у спілкуванні на підвищених тонах та з порушенням норм ділового мовлення, а ОСОБА_3 допустив використання ненормативної лексики по відношенню до ОСОБА_2 , тим самим порушили вимоги ст.18 Закону України «Про Національну поліцію», п.1 розділу ІІ, п.2 п.3 п.4 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179. Також, відповідач вказував на те, що ОСОБА_1 та ОСОБА_3 під час виїзду на місце події за заявою ОСОБА_5 та під час конфлікту з ОСОБА_4 і ОСОБА_2 нехтуючи своєю особистою безпекою, в порушення вимог п.12 розділу ХІІІ Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 №357, перебували без відповідного екіпірування, а саме без бронежилетів та захисних шоломів. З урахуванням викладено у відзиві, відповідач вважає спірний наказ правомірним та таким, що скасуванню не підлягає.

Суд, повно та всебічно встановивши обставини справи, дослідивши та оцінивши надані докази у їх сукупності та взаємозв`язку, встановив наступне.

Судом встановлено, що 10.08.2021 від Запорізького управління ДВБ НП України до ГУНП в Запорізькій області надійшов лист, в якому було вказано на необхідність проведення службового розслідування щодо подій, які мали місце у с.Таврійське Запорізького району Запорізької області.

10.08.2021 ГУНП в Запорізькій області видано наказ №1122 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» щодо фактів можливого порушення службової дисципліни з боку окремих поліцейських відділення поліції №2 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області відносно громадянина ОСОБА_6 , які мали місце 08.08.2021 в с.Таврійське Запорізького району Запорізької області.

Наказом ГУНП в Запорізькій області від 15.09.2021 №1257 строк проведення службового розслідування, призначеного наказом ГУНП в Запорізькій області від 10.08.2021 №1122 за фактом можливого порушення службової дисципліни з боку окремих поліцейських відділення поліції №2 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області під час відпрацювання виклику (ЄО №7783 від 08.08.2021) в с.Таврійське Запорізького району Запорізької області, продовжено з 10.09.2021 до 08.10.2021 (включно).

24.09.2021 начальником ГУНП в Запорізькій області затверджено Висновок службового розслідування, проведеного за фактом можливого порушення службової дисципліни з боку окремих поліцейських відділення поліції №2 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області під час відпрацювання виклику (ЄО №7783 від 08.08.2021) в с.Таврійське Запорізького району Запорізької області.

Відповідно до пункту 4 Висновків службового розслідування, за скоєння дисциплінарного проступку, порушення вимог п.1 ст.3, п.1, 2 ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію», ч.1, 3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIII, п.1 розділу ІІ п.2, 3, 4 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, п.12 розділу ХІІІ Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 №357, що виразилось у спілкуванні з ОСОБА_4 та ОСОБА_2 на підвищених тонах з порушенням норм ділового спілкування, з неповагою до останніх, зверхньо, нестримано та не ввічливо, не контролюючи свою поведінку та емоції, а також перебуванні на місці події без відповідного екіпірування, а саме бронежилету та захисного шолому, вирішено застосувати до інспектора СРПП відділення поліції №2 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність.

Наказом від 28.09.2021 №1688 «Про застосування дисциплінарних стягнень» до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність.

Позивач, не погодившись з правомірністю застосування дисциплінарного стягнення, звернувся з даним позовом до суду.

Відповідно до ч.1 ст.2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно ч.2 ст.2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Суд зазначає, що Закон України «Про Національну поліцію» визначає правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України.

Статтею 1 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Частиною 1 статті 17 Закону України «Про Національну поліцію» передбачено, що поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Відповідно до ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію», поліцейський зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;

4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;

5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Згідно ч.1 ст.19 Закону України «Про Національну поліцію», у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (ч.2 ст.19 Закону України «Про Національну поліцію»).

Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15 березня 2018 року №2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України, який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження (далі Дисциплінарний статут).

Статтею 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Відповідно до статті 3 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;

7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;

8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;

9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;

10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;

11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;

12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;

13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;

14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Відповідно до ч.1 ст.11 Дисциплінарного статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статут, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Так, з матеріалів адміністративної справи встановлено, що підставою для застосування до позивача дисциплінарного стягнення стало те, що ОСОБА_1 спілкувалася з громадянами ОСОБА_4 та ОСОБА_2 на підвищених тонах з порушенням норм ділового спілкування, з неповагою до останніх, зверхньо, нестримано та не ввічливо, не контролюючи свою поведінку та емоції, а також перебувала на місці події без відповідного екіпірування, а саме бронежилету та захисного шолому.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 №1179 затверджено Правила етичної поведінки поліцейських (далі Правила №1179).

Відповідно до пункту 1 розділу І Правил №1179, ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Згідно пункту 1 розділу ІІ Правил №1179, під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, серед іншого:

виявляти повагу до гідності кожної людини, справедливо та неупереджено ставитися до кожного, незважаючи на расову чи національну приналежність, мову, стать, вік, віросповідання, політичні чи інші переконання, майновий стан, соціальне походження чи статус, освіту, місце проживання, сексуальну орієнтацію або іншу ознаку;

поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати;

контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку;

дотримуватися норм ділового мовлення, не допускати використання ненормативної лексики.

Відповідно до пункту 2, 3, 4 розділу IV Правил №1179, незалежно від посади чи звання у відносинах із населенням поліцейський зобов`язаний:

бути тактовним та доброзичливим;

висловлювати вимоги чи зауваження, що стосуються особи, у ввічливій та переконливій формі;

надати можливість особі висловити власну думку;

до всіх потерпілих від злочинів або інших правопорушень проявляти повагу, охороняти їх безпеку та право на невтручання в особисте життя.

За будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.

При зверненні до особи поліцейському заборонено бути зверхнім, погрожувати, іронізувати, використовувати ненормативну лексику.

Поліцейський повинен бути коректним та не повинен допускати застосування насильства чи інших негативних дій щодо членів суспільства, а також, незважаючи на провокації, повинен залишатися об`єктивним.

Під час розгляду адміністративної справи судом встановлено, що фактично в основу прийняття спірного наказу було покладено відеозапис з нагрудної бодікамери ОСОБА_1 , яка перебувала на ній 08.08.2021 та зафіксувала частину подій того дня.

Суд для повного всебічного та об`єктивного розгляду адміністративної справи дослідив відеозапис з нагрудної камери (запис №1 на диску) та встановив таке.

На відеозаписі зафіксований фрагмент спілкування ОСОБА_1 з громадянкою (відповідно до висновку службового розслідування ОСОБА_4 ) з якого судом встановлено, що ОСОБА_1 під час спілкування з громадянкою ОСОБА_4 порушила вимоги Правил етичної поведінки поліцейських, оскільки позивач зверталася до громадянки ОСОБА_4 не за ім`ям та по-батькові, а на «ти», зокрема називала громадянку з якою спілкувалася « ОСОБА_7 ».

Також, судом встановлено, що під час спілкування з громадянкою ОСОБА_4 , позивач була зверхньої, не виявляла поваги до присутніх, поводилася нестримано та не ввічливо, не контролюючи свою поведінку та емоції, зокрема допускала по відношенню до ОСОБА_4 такі висловлювання як «…ви в же начудили…», «…як оце ти ходиш…», «…шо у тебе виглядує между ног…», «…син у тебе лучше тебе…».

Отже, під час розгляду адміністративної справи висновки службового розслідування в частині скоєння позивачем дисциплінарного проступку та порушення Правил етичної поведінки поліцейських знайшли своє підтвердження.

Також, позивачем жодним чином не спростовано висновки службового розслідування в частині порушення нею вимог службової дисципліни щодо перебування на місці події без відповідного екіпірування, а саме бронежилету та захисного шолому, що є порушенням вимог пункту 10 ХІІІ Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України.

Стосовно посилань позивача на те, що її не було належним чином повідомлено про проведення відносно неї службового розслідування, то суд такі доводи позивача відхиляє, оскільки з наданих до відзиву матеріалів судом встановлено, що проведення службового розслідування навпаки відкладалось у зв`язку із перебуванням позивача у відпустці.

Також, судом встановлено, що позивач у встановленому порядку надавала пояснення в рамках службового розслідування Відділу службових розслідування управління головної інспекції ГУНП в Запорізькій області (а.с.16-18, т.2), а відповідно була обізнана про проведення відносно себе службового розслідування.

Відповідно до ч.1 ст.9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. Частиною 2 статті 77 КАС України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Під час розгляду адміністративної справи судом встановлено, що відповідачем доведено факт допущення позивачем дисциплінарного проступку, у зв`язку з чим до позивача правомірно застосовано дисциплінарне стягнення.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 .

Керуючись ст.ст. 2, 5, 9, 72, 77, 78, 139, 241, 243-246, 255 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції України в Запорізькій області (69057, м.Запоріжжя, вул.Матросова, 29, ) про скасування наказу відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його (її) проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя І.В. Новікова