Справа № 160/4105/21
Суддя: Лукманова О.М.
Дата ухвалення: 2022-05-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
31 травня 2022 року м. Дніпросправа № 160/4105/21
Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
головуючого - судді Лукманової О.М. (доповідач),
суддів: Божко Л.А., Дурасової Ю.В.,
перевіривши на відповідність нормам КАС України апеляційну скаргу Київської митниці на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11 травня 2021 року у справі № 160/4105/21 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Інженерні Світлотехнічні Технології» до Київської митниці Держмитслужби, про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів, визнання протиправними та скасування карток відмови у прийнятті митної декларації,-
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11.05.2021 року задоволено позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Інженерні Світлотехнічні Технології» до Київської митниці Держмитслужби, про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів, визнання протиправними та скасування карток відмови у прийнятті митної декларації.

Київська митниця, не погодившись з вищезазначеним рішенням суду, подала 05.05.2022 року за допомогою системи «Електронний суд», до суду, апеляційну скаргу.

Згідно ч. 1 ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подана до суду 05.05.2022 року. Повне судове рішення Дніпропетровським окружним адміністративним судом складено 11.05.2021 року, саме з моменту складання повного тексту рішення обчислюється тридцяти денний строк для оскарження рішення.

Для встановлення поважності підстав пропуску строку апеляційного оскарження рішення суду першої інстанції, залишено апеляційну скаргу без руху та зобов`язано надати до суду апеляційної інстанції докази на підтвердження поважності пропуску строку звернення до суду. Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 09.05.2022 року апеляційну скаргу залишено без руху, надано строк для усунення недоліків у строк десять днів з дня отримання ухвали, протягом якого заявник може надати докази на підтвердження поважності пропуску строку звернення до суду з апеляційною скаргою. Також ухвалою зобов`язано надати до суду докази сплати судового збору за подання апеляційної скарги, з поясненнями з урахуванням, що судовий збір вираховується виходячи з митної вартості, розрахованої декларантом, та митної вартості, розрахованої митним органом в оскаржуваному рішенні, з зазначенням різниці у митних вартостях, визначних декларантом та митним органом та з додаванням до сплати суму немайнової вимоги при оскарженні картки відмови в прийнятті митної декларації.

Ухвалу отримано 16.05.2022 року відповідно до поштового повідомлення про вручення поштового відправлення.

Судом в ухвалі заявнику вказано, що перебіг строку для подання апеляційної скарги починається з моменту проголошення судового рішення або складання повного тексту рішення, будь-яких винятків нормами КАС України не передбачено. Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, у тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (рішення Європейського суду, справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).

Для поновлення строків на апеляційне оскарження повинні існувати об`єктивні, непереборні підстави.

Як зазначив Європейський Суд з прав людини в ухвалі щодо прийнятності заяви від 30.08.2006 (справа «Каменівська проти України»), право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

Передбачено, що учасник справи може розраховувати на поновлення пропущеного строку у разі коли апеляційну скаргу подано протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду, у цьому випадку має бути подана заява разом з доказами.

Суд вказує, що згідно ч.2 ст. 295 КАС України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Підтверджується, що рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11.05.2021 року виготовлено у повному обсязі та направлене Київській митниці.

Отже, для поновлення строків на апеляційне оскарження повинні існувати об`єктивні, непереборні підстави.

Згідно з практикою Європейського Суду з прав людини, неодноразово вказувалось, що право на доступ до судочинства, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним, воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення ЄСПЛ від 21.12.2010 року у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України», пункту 53 рішення ЄСПЛ від 08.04.2010 року у справі «Меньшакова проти України»). За висновком, викладеним в рішенні від 18.10.2005 року у справі «МПП «Голуб» проти України», право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним; воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги, оскільки за своєю природою це право вимагає регулювання з боку держави, яка щодо цього користується певними меж.

Разом з апеляційною скаргою заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, вказано, що строк порушено з підстави неможливості вчасно отримати копію оскаржуваного рішення. Суд ухвалою витребував докази поважності пропуску строку подання апеляційної скарги.

26.05.2022 року суду від Київської митниці надійшла заява про поновлення строку подання апеляційної скарги, вказано, що рішення отримане у червні 2021 року, адже у липні 2021 року вчинено дії по його оскарженню. Заява обґрунтована відсутністю коштів для сплати судового збору, вказано, що відсутністю бюджетних асигнувань для сплати судового збору позбавила можливості вчасно звернутись до суду з апеляційною скаргою. Вказано, що затримка у поданні апеляційної скарги викликана затримкою з сплати судового збору.

Також заявою від 26.05.2022 року просить надати подовжений строк для усунення недоліків апеляційної скарги.

Підтверджується, що Київською митницею вже була подана апеляційна скарга на рішення суду. Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 21.10.2021 року апеляційна скарга повернута.

Підтверджується, що копія ухвали про повернення апеляційної скарги отримана митницею 07.12.2021 року, що доводить поштове повідомлення про вручення відправлення.

Київською митницею була подана апеляційна скарга на рішення суду повторно. Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 09.03.2022 року відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

05.05.2022 року апеляційна скарга подана Київською митницею втретє.

Та з 07.12.2021 року, разом як і з 09.03.2022 року заявник апеляційної скарги був обізнаний про повернення апеляційної скарги та наступну відмову у відкритті апеляційного провадження.

Слід звернути увагу, Київська митниця плутається з найменуванням суду, рішення якого оскаржує. Вказує, що оскаржує рішення Дніпровського адміністративного суду від 11.05.2021 року, або рішення Дніпровського окружного адміністративного суду від 11.05.2021 року.

У клопотанні від 26.05.2022 року Київська митниця вказує, що оскаржує рішення Дніпровського адміністративного суду або Дніпровського окружного адміністративного суду.

В ухвалі від 18.09.2020 року у справі № 11-119сап20 Велика Палата Верховного Суду вказує, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій.

Згідно з практикою Європейського Суду з прав людини, неодноразово вказувалось, що право на доступ до судочинства, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним, воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення ЄСПЛ від 21.12.2010 року у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України», пункту 53 рішення ЄСПЛ від 08.04.2010 року у справі «Меньшакова проти України»). За висновком, викладеним в рішенні від 18.10.2005 року у справі «МПП «Голуб» проти України», право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним; воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги, оскільки за своєю природою це право вимагає регулювання з боку держави, яка щодо цього користується певними меж.

Суд витребував докази поважності пропуску строку подання апеляційної скарги, проте заявником не надано до суду докази на підтвердження поважності пропуску строку звернення до суду з апеляційною скаргою. Не вказано, що завадило подавати апеляційну скаргу одразу після отримання ухвали про повернення апеляційної скарги.

Суд звертає увагу, що після подання першої апеляційної скарги, така була повернута ухвалою суду від 21.10.2021 року, апеляційна скарга подана до суду повторно. Ухвало суду від 09.03.2022 року заявнику відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Звісно кількість разі подання апеляційної скарги може вплинути на поважність підстав порушення строку подання апеляційної скарги, проте відбулась затримка подання апеляційної скарги повторно. Верховний Суд у своїй практиці вказував, що повторне подання апеляційної скарги, навіть при наявності сплати судового збору, саме по собі не є підставою для поновлення строку подання апеляційної скарги. Слід зважати на допущене зволікання у поданні повторної апеляційної скарги після повернення первинної апеляційної скарги.

Як підставу для поновлення строку, заявник просить враховувати ту обставину, що вже звертався до суду з апеляційною скаргою. Поновлення строку подання апеляційної скарги у такому випадку є недопустимим з огляду на обов`язковість судового рішення, набрання ним законної сили та часу його виконання.

При вирішенні питання про відмову у відкритті апеляційного провадження, суд керується правовою позицією, висловленою Верховним Судом у постанові від 12.10.2021 року у справі № 160/15732/20.

Слід враховувати правову позицією Верховного Суду, висловлену у постановах від 28.04.2021 року у справі № 640/3393/19, від 23.12.2021 року у справі №520/11348/2020. Верховний Суд вказував, що виходячи з принципу «належного урядування» державні органи зобов`язані діяти вчасно та в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно (у цьому випадку - за рахунок платника податку у зв`язку з порушенням принципу остаточності судового рішення, прийнятого на користь такого платника податку). Відповідачем не було надано суду належних доказів поважності причин пропуску строку, які не дозволяли останньому подати апеляційну скаргу в розумний строк без невиправданих зволікань, і суд апеляційної інстанції надав йому достатній строк для усунення недоліків апеляційної скарги, а саме для надання доказів сплати судового збору та обґрунтованого клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження з наведенням інших поважних причин пропуску такого строку з доданням доказів на їх підтвердження. Повторне подання апеляційної скарги, навіть при наявності сплати судового збору, саме по собі не є підставою для поновлення строку подання апеляційної скарги. Слід зважати на допущене зволікання у поданні повторної апеляційної скарги після повернення первинної апеляційної скарги.

Минуло більше року після ухвалення рішення судом першої інстанції, рішення повинно набрати законної сили.

Відповідно до п. 4 ч. 1, ч. 3 ст. 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними. Питання про відмову у відкритті апеляційного провадження суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів після надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

У зв`язку з пропуском заявником строку на апеляційне оскарження та відсутністю підстав для поновлення такого строку, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне застосувати положення пункту 4 частини 1 статті 299 Кодексу адміністративного судочинства України та відмовити у відкритті апеляційного провадження.

Не усунуто інші недоліки апеляційної скарги.

Щодо клопотання про продовження строку усунення недоліків апеляційного скарги, суд вказує наступне.

Для продовження строку усунення недоліків апеляційної скарги, повинні існувати об`єктивні, непереборні підстави. Відсутність коштів для сплати судового збору не можуть бути підставою для реалізації суб`єктом владних повноважень права на апеляційне оскарження у будь-який необмежений час після закінчення такого строку та, відповідно, підставою для продовження зазначеного строку.

Ухвалою суду від 09.05.2022 року було надано максимальний строк для усунення недоліків апеляційної скарги, який передбачено нормами КАС України - 10 днів з моменту отримання ухвали.

Згідно ст. 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» правосуддя на території, на якій введено воєнний стан не може бути скороченим чи прискореним. Скорочення чи прискорення судочинства може породити юридичну невизначеність, не набрання рішенням законної сили.

Зміна процесуальних строків, їх прискорення чи зменшення недопустиме.

Наявна ухвала Третього апеляційного адміністративного суду від 09.03.2022 року про відмову у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Київської митниці на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного від 11.05.2021 року.

Норми КАС України передбачають відмову у відкритті апеляційного провадження у зв`язку з наявністю ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою цієї ж особи на те ж саме рішення суду. Пункт 3 частини 1 статті 299 КАС України має імперативний характер та встановлює для суду правило, за яким, суд отримавши апеляційну скаргу від сторони, якій вже було відмовлено у відкритті провадження, повинен відмовити у відкритті апеляційного провадження.

При поданні апеляційної скарги Київська митниця області сплачує судовий збір, що підтверджується платіжним дорученням від 27.12.2021 року № 1050 на суму 20429,41 грн.

Згідно ч. 1, ч. 2 ст. 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно ч. 1, ч. 5 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі: зокрема, відмови у відкритті провадження у справі в суді першої інстанції, апеляційного та касаційного провадження у справі. Повернення сплаченої суми судового збору здійснюється в порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади із забезпечення реалізації державної фінансової політики.

Нормами Закону України «Про судовий збір» передбачено повернення судового збору у разі відмови у відкритті апеляційного провадження.

Сума судового збору, сплачена заявником апеляційної скарги складає 20429,41 грн., та з огляду на відмову у відкритті апеляційного провадження та сплату збору, такий судовий збір можливо повернути платнику.

Керуючись ст. 298, ст. 299 КАС України, суд, -

у х в а л и в:

Відмовити у задоволенні заяви Київської митниці про надання подовженого строку для усунення недоліків апеляційної скарги.

Відмовити у задоволенні клопотання про поновлення строку звернення з апеляційною скаргою на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11 травня 2021 року та визнати неповажними підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження, вказані Київською митницею.

Відмовити Київській митниці у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11 травня 2021 року у справі № 160/4105/21.

Повернути Київській митниці () судовий збір у сумі 20429,41 грн. (двадцять тисяч чотириста двадцять дев`ять гривень 41 копійка), сплачений при поданні апеляційної скарги платіжним дорученням від 27.12.2021 року № 1050, з Державного бюджету України.

Ухвала Третього апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Верховного Суду відповідно до ст., ст. 328- 329 КАС України.

Головуючий - суддя О.М. Лукманова

суддя Л.А. Божко

суддя Ю. В. Дурасова