Справа № 120/4067/22
Суддя: Слободонюк Михайло Васильович
Дата ухвалення: 2022-05-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

27 травня 2022 р. Справа № 120/4067/22

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Слободонюк М.В., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Вінницького Департаменту охорони здоров`я та реабілітації, за участю третьої особи: Могилів-Подільської міжрайонної МСЕК Вінницької області про визнання рішення протиправним та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Вінницького Департаменту охорони здоров`я та реабілітації, за участю третьої особи: Могилів-Подільської міжрайонної МСЕК Вінницької області про визнання рішення протиправним та зобов`язання вчинити дії.

Частиною першою статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) передбачено, що після одержання позовної заяви суддя з`ясовує, серед іншого, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.ст. 160, 161, 172 цього Кодексу. Водночас, вказані положення поширюються на всі випадки звернення до адміністративного суду з позовною заявою, а їх недотримання свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам закону.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

1. Згідно визначення, що міститься в п. 9 ч. 1 ст. 4 КАС України, відповідач - суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Тобто, із вищевикладеного слід дійти висновку, що відповідачем у справі є та особа, до якої звернена позовна вимога.

Обов`язкове зазначення відповідача у справі та його основних реквізитів передбачено п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України, де зазначено, що в позовній заяві зазначаються, зокрема повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи та ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України).

Так, позивач у вступній частині позовної заяви визначає відповідачем - "Вінницький департамент охорони здоров`я та реабілітації", водночас відповідно до відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань така юридична особа відсутня. Натомість, містяться відомості про юридичну особу - Департамент охорони здоров`я та реабілітації Вінницької обласної державної адміністрації (за кодом ).

Тобто, правильне найменування цієї особи, яке міститься на офіційному веб-порталі ЄДР відрізняється від найменування визначеного позивачем у поданій позовній заяві.

Отже, позивачем в позовній заяві зазначено неправильну (неточну) назву особи, яку на думку позивача слід вважати відповідачем у справі.

При цьому, суд також зазначає, що в порушення п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України, у позовній заяві не зазначено ідентифікаційного коду цієї особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України.

2. Відповідно до п. 4, 5 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

В той же час частиною першою статті 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Таким чином в контексті завдань адміністративного судочинства, звернення до суду є способом захисту порушених прав, свобод або законних інтересів позивача. Тому особа повинна якнайперше зазначити у позовній заяві суть її порушеного права, яке спричинив суб`єкт владних повноважень (відповідач), для чого і має навести відповідне обґрунтування свого позову із зазначенням доказів, які підтверджують наявне, на думку позивача, порушення.

Втім, суд зазначає, що позовна заява не містить належного викладу обставин, за яких позивач вважає, що відбулось порушення з боку відповідача (тієї особи, яка позивачем визначена в якості відповідача!!!) його прав та інтересів.

Так, обґрунтовуючи позовну заяву позивач вказує, що з 2020 року при складанні індивідуальної програми реабілітації інваліда такі реабілітаційні заходи як медичну реабілітацію в реабілітаційних відділеннях санаторно-курортних закладів відмінили, залишили лише санаторне курортне лікування, зменшивши його періодичність з 2022 року один раз в три роки.

У свою чергу позовна заява не містить жодного викладу нормативно-правового обґрунтування заявлених вимог як і не вказано те, в чому саме полягає протиправність оскаржуваного рішення і які законодавчі акти та норми порушено відповідачем у межах спірних правовідносин. Сам лише факт незгоди позивача із складеною індивідуальною програмою реабілітації інваліда не може слугувати підставою обґрунтованості заявлених вимог, як і того, що така програма складена неправомірно. Тобто, позивачу слід навести обґрунтування своїх вимог з посиланням на виклад обставин та законодавчі акти які, на думку позивача, не були дотримані відповідачем та призвели до порушення законних прав та інтересів позивача.

3. Разом із тим, під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту порушеного права, свободи чи інтересу згідно вищезазначеної ч. 1 ст. 5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильно сформованого змісту позовних вимог залежить і ефективність судового захисту, позаяк суд розглядає адміністративні справи лише в межах позовних вимог.

Так, обов`язок по визначенню (формулюванню) позовних вимог, з якими особа звертається до суду за захистом своїх прав на етапі подання позовної заяви процесуальним законодавством покладено на позивача, саме для цього законодавцем визначені вимоги до позовної заяви, що міститься в статті 160 КАС України.

Як уже вказувалось, позивач визначив в якості відповідача за даним позовом Вінницький департамент охорони здоров`я та реабілітації. Поряд із тим, як слідує зі змісту позовних вимог (прохальної частини позову), позивач просить суд визнати рішення Могилів- Подільської міжрайонної МСЕК Вінницької області про виключення із його індивідуальної програми реабілітації інваліда реабілітаційних заходів: медичної реабілітації в реабілітаційних відділеннях санаторно-курортних закладів і санаторно-курортного лікування один раз в три роки незаконним та просить Могилів - Подільський міжрайонної МСЕК Вінницької області забезпечити визнання відповідачем розвитку паталогічного ушкодження здоров`я позивача заподіяного йому виробничою травмою, яке є довічним каліцтвом здоров`я; розробити і призначити належну індивідуальну програму реабілітації інваліда в яку включити медичну реабілітацію в реабілітаційних відділеннях санітарно-курортних закладів постійно, і санаторно-курортне лікування по профілю один раз на рік, щорічно, без проходження медичного огляду МСЕК, дату контролю за виконанням індивідуальної програми реабілітації інваліда визначити безтерміново, які забезпечать позивачу компенсацію і усунення стійких обмежень життєдіяльності, а також дасть можливість отримати всі необхідні послуги з медичного обслуговування і соціальної адаптації інваліда ІІІ групи.

Тобто, фактично заявлені позовні вимоги спрямовані саме до Могилів-Подільської міжрайонної МСЕК, яка стороною даного спору (тобто відповідачем) не являється.

Отже, із цього слідує висновок, що зміст заявлених позовних вимог спрямований до особи, яка навіть не визначена позивачем в статусі відповідача.

Щодо зазначення позивачем Могилів-Подільської МСЕК як третьої особи по справі, то суд вказує, що до особи, яка перебуває в статусі третьої особи не можуть бути зверненні позовні вимоги. Більше того, позивачем в позовній заяві всупереч ст. 49 КАС України не обґрунтовано за яких обставин Могилів-Подільська МСЕК має виступати у даній справі в якості третьої особи (а не, наприклад, відповідачем) як і не вказано про те, яким чином в цьому разі прийняте по справі рішення матиме вплив на права та інтереси такої особи.

Більше того, позивачу слід врахувати, що Могилів-Подільська районна МСЕК є відокремленим підрозділом Вінницького обласного центру медико-соціальної експертизи (юридична особа), а отже саме юридична особа наділена адміністративно-процесуальною дієздатністю, тобто здатністю бути відповідачем у судах.

При цьому участь у спірних правовідносинах в якості відповідача Департаменту охорони здоров`я та реабілітації Вінницької обласної державної адміністрації, як особи, до якої фактично не заявлені позовні вимоги, є необґрунтованою та незрозумілою.

Із цього слідує, що зміст позовних вимог не відповідає суб`єктному складу осіб, які мають відповідати за такими вимогами і брати участь у розгляді цієї справи.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 160, 161 КАС України, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене та враховуючи невідповідність поданої заяви вимогам процесуального закону, позовну заяву ОСОБА_1 належить залишити без руху з наданням особі, яка її подала, строку для усунення виявлених судом недоліків у спосіб викладення позовної заяви в новій редакції, в якій необхідно визначити особу (осіб), суб`єкта владних повноважень, яка, на його думку, допустила порушення прав та інтересів позивача, навести обґрунтування такого порушення, в тому числі і нормативно-правового, з посиланням на відповідні законодавчі акти, та сформувати відповідні позовні вимоги до тієї особи, яка має відповідати за заявленими позовними вимогами. Також правильно зазначити найменування особи, до якої звернуті позовні вимоги (відповідач), із зазначенням усіх його реквізитів у відповідності до п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України; доповнити зміст позовної заяви юридичними фактами на яких позивач ґрунтує свої вимоги до відповідача із зазначенням правової підстави позову, тобто вказати законодавчі акти норми яких порушено відповідачем.

Керуючись ст. ст. 5, 9, 160, 161, 169, 256, 293 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Вінницького Департаменту охорони здоров`я та реабілітації, за участю третьої особи: Могилів-Подільської міжрайонної МСЕК Вінницької області про визнання рішення протиправним та зобов`язання вчинити дії, - залишити без руху.

Встановити позивачу 5-ти денний строк з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви, зазначених в мотивувальній частині ухвали суду.

Копію даної ухвалу направити позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ч. 3 ст. 293 КАС України, заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Слободонюк Михайло Васильович