Справа № 160/27312/21
Суддя: Кучугурна Наталія Вікторівна
Дата ухвалення: 2022-05-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

30 травня 2022 року Справа №160/27312/21

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі судді Кучугурної Н.В., перевіривши заяву представника позивача Серебрякова Ернеста Сергійовича про ухвалення додаткового рішення на відшкодування витрат понесених позивачем по правовій допомозі адвоката у справі №160/27312/21 за позовною заявою ОСОБА_1 до Відповідача-1: Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, Відповідача-2: Головного управління Пенсійного фонду України в Сумській області про визнання рішення протиправним та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

27.05.2022 на електронну пошту Дніпропетровського окружного адміністративного суду від представника позивача у справі №160/27312/21 Серебрякова Ернеста Сергійовича надійшла заява про ухвалення додаткового рішення на відшкодування витрат понесених позивачем по правовій допомозі адвоката.

Дослідивши матеріали заяви представника позивача ОСОБА_2 і додані до неї документи, суд зазначає про таке.

Згідно з ч.1 ст.252 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд, що ухвалив судове рішення, може за заявою учасника справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо: 1) щодо однієї із позовних вимог, з приводу якої досліджувалися докази, чи одного з клопотань не ухвалено рішення; 2) суд, вирішивши питання про право, не визначив способу виконання судового рішення; 3) судом не вирішено питання про судові витрати.

Відповідно до ч.2 ст.252 КАС України, заяву про ухвалення додаткового судового рішення може бути подано до закінчення строку на виконання судового рішення.

Частиною 3 ст.252 КАС України передбачено, що суд, що ухвалив рішення, ухвалює додаткове судове рішення в тому самому складі протягом десяти днів з дня надходження відповідної заяви. Додаткове судове рішення ухвалюється в тому самому порядку, що й судове рішення. У разі необхідності суд може розглянути питання ухвалення додаткового судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Під час вирішення питання про прийняття до розгляду заяви про ухвалення додаткового судового рішення, загальні вимоги до її форми та змісту визначаються загальними нормами КАС України, зокрема, нормами, встановленими ст.167 цього Кодексу.

Відповідно до ст.166 КАС України, при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування тощо щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі. Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Частиною 1 ст.167 КАС України визначено, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: 1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України; 2) найменування суду, до якого вона подається; 3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; 4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення); 7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Так, частиною 10 ст.44 КАС України передбачено, що якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Отже, зазначеною нормою чітко встановлено, що якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника).

Актом відділу аналітики та судової статистики суду №157 від 27.05.2022, складеним на підставі Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України провідним спеціалістом відділу аналітики та судової статистики Хлус О.А., у присутності начальника відділу з організаційного забезпечення розгляду адміністративних справ Шкурко О.Ю. та начальника відділу узагальнення судової практики, роботи зі звернення громадян та з доступу до публічної інформації ОСОБА_3 , встановлено, що 18.05.2022 о 12 год. 24 хв. на електронну адресу Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшли електронні документи по адміністративній справі №160/27312/21, яка перебуває в провадженні судді Кучугурної Н.В. Встановлено, що вищевказані електронні документи, які подані 18.05.2022 о 12 год. 24 хв. та зареєстровані 27.05.2022 не скріплені електронним цифровим підписом заявника. Також було виявлено відсутність в додатках свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю.

Отже, в порушення ч.10 ст.44 КАС України, заява, яка надійшла до суду в електронній формі від представника позивача ОСОБА_2 не скріплена електронним цифровим підписом учасника справи.

Суд зазначає, що звернення до суду передбачає, зокрема, надання суду належних доказів дійсної волі учасника справи. Такі докази повинні виключати будь-які сумніви стосовно справжності та чинності такого волевиявлення.

Статтею 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» (далі - Закон №851-IV) визначено, що для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа. Відносини, пов`язані з використанням удосконалених та кваліфікованих електронних підписів, регулюються Законом України «Про електронні довірчі послуги». Використання інших видів електронних підписів в електронному документообігу здійснюється суб`єктами електронного документообігу на договірних засадах.

Згідно зі ст.12 Закону №851-IV, перевірка цілісності електронного документа проводиться шляхом перевірки електронного цифрового підпису.

Відповідно до абз.1 ст.7 Закону №851-IV, оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги».

Закон України «Про електронні довірчі послуги» (далі - Закон №2155-VIII) визначає правові та організаційні засади надання електронних довірчих послуг, у тому числі транскордонних, права та обов`язки суб`єктів правових відносин у сфері електронних довірчих послуг, порядок здійснення державного нагляду (контролю) за дотриманням вимог законодавства у сфері електронних довірчих послуг, а також правові та організаційні засади здійснення електронної ідентифікації. Метою цього Закону є врегулювання відносин у сферах надання електронних довірчих послуг та електронної ідентифікації.

Статтею 2 Закону №2155-VIII передбачено, що цей Закон регулює відносини, що виникають між юридичними, фізичними особами, суб`єктами владних повноважень у процесі надання, отримання електронних довірчих послуг, процедури надання цих послуг, нагляду (контролю) за дотриманням вимог законодавства у сфері електронних довірчих послуг, а також основні організаційно-правові засади електронної ідентифікації.

Законами України можуть встановлюватися особливості правового регулювання надання електронних довірчих послуг та електронної ідентифікації в певних сферах суспільних відносин.

Пунктом 8 ч.1 ст.1 Закону №2155-VIII визначено, що електронна ідентифікація - процедура використання ідентифікаційних даних особи в електронній формі, які однозначно визначають фізичну, юридичну особу або представника юридичної особи.

Крім цього, як зазначено вище, згідно з п.4 ч.1 ст.167 КАС України, будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника.

Так, у поданій заяві представник позивача просить суд ухвалити додаткове рішення про стягнення з відповідачів судових витрат по сплаті гонорару адвоката за надання правової допомоги у справі №160/27312/21.

Водночас представником позивача не вказана сума витрат на правничу допомогу, яка має бути стягнута судом.

Частиною 2 ст.167 КАС України передбачено, що якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

З огляду на викладене, суд повертає заяву про ухвалення додаткового рішення на відшкодування витрат понесених позивачем по правовій допомозі адвоката у справі №160/27312/21 без розгляду.

Керуючись статтями 166, 167, 243, 248, 252, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву представника позивача Серебрякова Ернеста Сергійовича про ухвалення додаткового рішення на відшкодування витрат понесених позивачем по правовій допомозі адвоката у справі №160/27312/21 - повернути заявнику без розгляду.

Копію ухвали про повернення заяви заявнику без розгляду, разом із заявою, направити особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили, відповідно до ст.256 Кодексу адміністративного судочинства України, та може бути оскаржена в порядку та у строки встановлені ст. ст.295, 297 цього Кодексу.

Суддя Н.В. Кучугурна