Справа № 120/1657/22-а
Суддя: Маслоід Олена Степанівна
Дата ухвалення: 2022-05-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

25 травня 2022 р. Справа № 120/1657/22-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Маслоід О.С.,

за участю:

секретаря судового засідання: Карпінської Т.В.

представника відповідача: Богдашевського В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу:

за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю «ДРІМ МЕЙКЕРС» (вул. Шота Руставелі, б. 38, кв. 12, м.Київ, 01033)

до: Вінницької митниці (вул. Лебединського, б. 17, м.Вінниця, 21034)

про: визнання протиправним та скасування рішення

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «Дрім Мейкерс» (далі - позивач) з позовом до Вінницької митниці (далі - відповідач) про визнання протиправним та скасування рішення відповідача про визначення коду товару від 25.10.2021 року № КТ-UA-2021.

Позов обґрунтовано тим, що відповідачем прийнято протиправне рішення, оскільки згідно технічних характеристик товару, він повинен класифікуватися за кодом , а не за . Вказане підтверджується певними письмовими документами, наданими позивачем до позовної заяви. За таких обставин, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Ухвалою від 14.02.2022 року дану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження, а також визначено, що вона буде розглядатись в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Судове засідання призначено на 15.03.2022 року.

04.03.2022 року до суду від відповідача була надана заява про продовження строку на подання відзиву.

Ухвалою суду від 10.03.2022 року вказана заява була задоволена.

11.03.2022 року до суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, у якому зазначено, що ним прийнято правомірне рішення про визначення коду товару. Відповідач посилається на правила визначення коду товару, акт огляду та листи митної службі на підтвердження спірного рішення.

15.03.2022 року до суду від відповідача надійшло клопотання про відкладення судового засідання.

Судове засідання 15.03.2022 року не відбулось у зв`язку із неявкою сторін. Судове засідання відкладено на 29.03.2022 року.

29.03.2022 року до суду від позивача надійшла заява про розгляд справи за відсутності представника позивача.

Судове засідання 29.03.2022 року не відбулось у зв`язку із неявкою сторін. Судове засідання відкладено на 12.04.2022 року.

Розгляд справи у судовому засіданні 12.04.2022 року знято з розгляду у зв`язку із перебуванням головуючого судді на навчанні. Судове засідання відкладено на 14.04.2022 року.

14.04.2022 року до суду від позивача надійшла заява про розгляд справи за відсутності представника позивача.

У судовому засіданні 14.04.2022 року судом було наголошено позовну заяву у зв`язку із відсутністю позивача, представником відповідача наголошені заперечення проти позовних вимог. Судове засідання відкладено на 10.05.2022 року.

09.05.2022 року до суду від позивача надійшла заява про розгляд справи за відсутності представника позивача.

У судовому засіданні 10.05.2022 року судом здійснювалось з`ясування обставин справи, судове засідання відкладено на 17.05.2022 року.

17.05.2022 року до суду від позивача надійшла заява про розгляд справи за відсутності представника позивача.

17.05.2022 року до суду від відповідача надані письмові пояснення.

У судовому засіданні 17.05.2022 року відповідачем були наголошені письмові пояснення, судом розпочато дослідження доказів по справі, судове засідання відкладено на 25.05.2022 року.

24.05.2022 року до суду від відповідача надійшли письмові пояснення.

У судовому засіданні 25.05.2022 року відповідачем надані додаткові пояснення, судом закінчено дослідження доказів по справі.

Дослідивши усі обставини справи та надавши їм юридичну оцінку заслухавши представників відповідача, суд встановив наступне.

01.04.2021 року позивачем був укладений договір № 001/2021 з UAB «Sanifinas» (Литва), за яким постачальник зобов`язується поставити, а покупець позивач прийняти та оплатити іграшки та інший товар.

25.10.2021 року позивачем з метою митного оформлення вказаного товару було подано до відповідача митну декларацію № UA401060/2021/010802 та відповідний пакет документів. У графі 31 вказаної митної декларації заявлено до митного оформлення, зокрема, звукозаписувальний та звуковідтворювальний пристрій Мікрофон арт. WS-858 безпровідний мікрофон для караоке з вмонтованим гучномовцем, з можливістю запису та програвання мелодії, зі слотом для карти пам`яті. Відповідно до графи 33 вказаної декларації код товару згідно УКТЗЕД .

Відповідачем було здійснено перевірку вказаного товару, складено акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу від 25.10.2021 року.

Згідно акту огляду від 25.10.2021 року встановлено, що задекларований товар має функцію радіоприймача, що не було зазначено у графі 31 декларації від 25.10.2021 року.

За результатом проведеної перевірки відповідачем прийнято рішення про визначення коду товару від 25.10.2021 року за № КТUA, яким визначено код товару .

Не погоджуючись з вказаним рішенням відповідача, позивач звернувся до суду із даним позовом.

Визначаючись стосовно позовних вимог, суд виходив з наступного.

Завданням адміністративного судочинства відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правовідносини щодо класифікації товарів з метою їх митного оформлення на території України регулюються Митним кодексом України (далі МК України), Порядком ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2012 року № 428 (далі - Порядок № 428), Поясненнями до Української класифікації товарів зовнішньої економічної діяльності, які побудовані на основі Пояснень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів, затверджені наказом ДФС України від 9 червня 2015 року № 401 (далі - Пояснення до УКТ ЗЕД). Зазначені нормативно-правові акти застосовуються судом у редакції, чинній на час виникнення спірних відносин у справі.

За змістом ст. 67 МК України Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду. Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Відповідно до ч. 1-5 ст. 69 МК України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

На вимогу посадової особи митного органу декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари.

Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Згідно ч. 7 ст. 69 МК України рішення митних органів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов`язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням митного органу щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Отже, при здійсненні митного оформлення товару та визначенні коду за УКТ ЗЕД визначальною є його точна ідентифікація на підставі характеристик та властивостей товару у співвідношенні із вимогами та умовами УКТ ЗЕД.

Відповідно до п. 1 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп, і якщо такі таксти назв та примітки не вимагають іншого, відповдіно до таких положень.

Згідно з п. 3 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД у разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

Отже, черговість застосування методів класифікації така:

а) точний опис товару;

б) розпізнавальна ознака;

в) товарна поиція, що йде останньою в порядку зростання кодів.

Коли товари неможливо класифікувати відповідно до Правила 3 а) чи 3 б), їх слід класифікувати в останньої за зростанням кодів товарній позиції, серед тих, які в однаковій мірі прийнятні для розгляду під час класифікації цих товарів.

П. 6 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД встановлено, що класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

За визначеннями, наведеними у п. 3 Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, який затверджеий наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 650 та зареєстрований в Міністерстві юстиції України 2 липня 2012 року за № 1085/21397 класифікація товару - визначення коду товару відповідно до вимог Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, передбачених Законом України «Про Митний тариф України», з урахуванням Пояснень до УКТЗЕД, рішень Комітету з Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації, методичних рекомендацій щодо класифікації окремих товарів згідно з вимогами УКТЗЕД, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи на виконання статті 68 Кодексу, до початку переміщення товару через митний кордон України, під час митного оформлення та після завершення митного оформлення; контроль правильності класифікації товарів - перевірка правильності опису товару та відповідного йому коду в митній декларації вимогам Основних правил інтерпретації УКТЗЕД під час проведення процедур його митного контролю та митного оформлення.

Системний аналіз наведених вище норм права свідчить, що товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних груп, зазначених в УКТЗЕД. Класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп; для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, приміток, які їх стосуються. Така класифікація повинна здійснюватися з урахуванням правил, визначених у пунктах 1-6 основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД. При цьому для правильного їх застосування та віднесення товару до того чи іншого коду УКТЗЕД мають бути враховані, зокрема, Пояснення УКТЗЕД. Основним принципом класифікації товарів є черговість застосування методів класифікації: точний опис товару; розпізнавальна ознака; товарна позиція, що йде останньою в порядку зростання кодів.

Таким чином, при вирішенні спорів даної категорії справ, суд, з урахуванням положень ст. 77 КАС України, повинен при перевірці правильності віднесення товару до тієї чи іншої позиції виходити з більш конкретного опису товару, його характеристик і призначення, в тому числі, за наслідками дослідження Пояснень до УКТ ЗЕД щодо відповідної товарної позиції (визначеної як декларантом, так і митним органом). У разі неможливості класифікації товарів відповідно до визначеного, їх слід класифікувати за зростанням кодів товарній позиції, серед тих, які в однаковій мірі прийнятні для розгляду під час класифікації цих товарів.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем у митній декларації визначено код товару .

Згідно Основних правил інтерпретації УКТЗЕД група 85 - електричні машини, обладнання та їх частини; апаратура для запису або відтворення звуку; телевізійна апаратура для запису та відтворення зображення і звуку, їх частини та приладдя. У загальних положенням до цієї групи вказано, що ця група включає, зокрема, деякі машини та пристрої, робота яких основана на властивостях і явищах, пов`язаних з електрикою, таких як електромагнітні явища, теплові властивості і т.д. (товарні позиції 8505, 8511 8518, 8525 8531 і 8543); апаратуру та пристрої для записування або відтворення звуку; відеозаписувальну або відеовідтворювальну апаратуру; частини та приладдя до такої апаратури і пристроїв (товарні позиції 8519 8522).

Згідно пояснень до товарної позиції 8519:

8519Звукозаписувальна або звуковідтворювальна апаратура:
8519 89 00 інша

8519 89 00 90 інша

До цієї товарної позиції включається апаратура для запису звуку, апаратура для відтворення звуку та апаратура, здатна записувати та відтворювати звук. Як правило, звук записується на або відтворюється з внутрішнього запам`ятовуючого пристрою або носія (наприклад, магнітної стрічки, оптичного носія, напівпровідникового носія або інших носіїв товарної позиції 8523).

До цієї товарної позиції також не включаються, зокрема, (е) звукозаписувальна або звуковідтворювальна апаратура, поєднана в одному корпусі з приймальною апаратурою для радіомовлення (товарна позиція 8527).

Згідно пояснень до товарної позиції 8527:

8527Приймальна апаратура для радіомовлення, поєднана чи не поєднана в одному корпусі із звукозаписувальною або звуковідтворювальною апаратурою або з годинником:

8527 13 інша апаратура, поєднана із звукозаписувальними чи звуковідтворювальними пристроями:
8527 13 99 00інша.
Ця група включає, зокрема, побутові радіоприймачі всіх типів (настільні моделі, моделі консольного типу, приймачі для установлення в меблях, на стінах і т.п., портативні моделі, приймачі, поєднані або не поєднані в одному корпусі зі звукозаписувальною або звуковідтворювальною апаратурою чи годинником).

Згідно технічних характеристик інструкції товару мікрофон арт. WS-858 містить в собі FM- тюнер (наявність частотної смуги не передбачено, без можливості селекції, підсилення, перетворення радіосигналів, без можливості фіксації радіохвилі, підтримка тільки в поєднанні з Bluetooth).

Аналіз наведеного доводить, що згідно основних правил інтерпретації класифікації товарів та загальних характеристик вказаного товару, його не можливо класифікувати за назвою, оскільки ані товарна позиція 8519, ані товарна позиція 8527 не містить такої назви - мікрофон, а також не містить прикладів таких назв.

Лише до товарної позиції 8518 віднесені мікрофони будь-якої модифікації. До цієї товарної позиції входять мікрофони, гучномовці, головні телефони, навушники та електричні підсилювачі звукової частоти всіх типів, подані окремо, безвідносно до конкретного призначення, для якого така апаратура може бути спроектована (наприклад, телефонні мікрофони, головні телефони і навушники, а також гучномовці радіоприймачів).

Таким чином, класифікація спірного товару, за основним правилом, за назвою є недоречною та не є пріоритетним, відповідно слід звертатись до правил інтерпретації черговості застосування методів.

У даному випадку, класифікація починається з поняття звукозаписувальна або звуковідтворювальна апаратура, яка, згідно пояснень до вказаної класифікації, не повинна містити в собі додаткові функції, що не пов`язані із основними функціями звукозапису або звуковідтворювання.

Як вже зазначалось вище, якщо така апаратура містить в собі додаткові частини та приладдя, за умови додержання загальних положень, до цієї товарної позиції не включається звукозаписувальна або звуковідтворювальна апаратура, поєднана в одному корпусі з приймальною апаратурою для радіомовлення.

Саме таке поєднання в одному корпусі звукозаписувальна або звуковідтворювальна апаратура класифікується за товарною позицією 8527 - приймальна апаратура для радіомовлення, поєднана чи не поєднана в одному корпусі із звукозаписувальною або звуковідтворювальною апаратурою або з годинником.

З цієї товарної позиції вбачається, що вказана апаратура може бути саме поєднана з додатковими функціями.

У самій інструкції до спірного товару вказано, що він містить в собі додаткову приймальну функцію - FM- тюнер, який підтримується в поєднанні з Bluetooth. Вказана апаратура не використовується у якості повноцінного радіоприймача, але товар сконструйовано з додатковою функцією режиму для автопошуку і відтворювання сигналу радіостанцій.

У даному контексті мова не йдеться про використання спірного товару у якості повноцінного або неповноцінного радіоприймача. Мова йдеться про можливість використання товару з іншої метою та функцією.

Тим більш, що товарна позиція 8519 не передбачає використання звукозаписувальної або звуковідтворювальної апаратури з іншої, ніж передбачено, метою. Товарна ж позиція 8527 передбачає саме таке використання.

Суд звертає увагу на те, що товарна позиція 8519 містить чітке застереження щодо того, що до цієї товарної позиції не включається звукозаписувальна або звуковідтворювальна апаратура, поєднана в одному корпусі з приймальною апаратурою для радіомовлення. Також містить вказівку на те, що у випадку, коли така звукозаписувальна або звуковідтворювальна апаратура поєднана в одному корпусі з приймальною апаратурою для радіомовлення класифікацію слід здійснювати по товарній позиції 8527.

З наведеного вбачається, що виходячи з конкретного опису товару, його характеристик і призначення, в тому числі, за наслідками дослідження Пояснень до УКТ ЗЕД щодо відповідної товарної позиції, що вірною класифікацією спірного товару є .

Додатково суд зазначає, що у разі наявності сумнівів щодо класифікації товарів відповідно до визначеного, їх слід класифікувати за зростанням кодів товарній позиції, серед тих, які в однаковій мірі прийнятні для розгляду під час класифікації цих товарів.

За таких обставин, з урахуванням правила 3в) визначення класифікації спірного товару також слід здійснювати за зростанням кодів товарній позиції, тобто 8527.

Суд також зазначає, що з висновку експертного дослідження за результатами проведення товарознавчого дослідження від 15.12.2021 року № 36183/21-54 також вбачається, що спірний товар дійсно має функції радіоприймача.

Суд не приймає до уваги вказаний висновок експертного дослідження, оскільки він базується на тому, що класифікація товарів здійснюється за їх основними функціями без урахування додаткових функцій. Вказаний метод повністю суперечить Основним правилам інтерпретації УКТЗЕД.

У постанові від 24 листопада 2020 року справа № 260/1358/18 Верховний Суд вказав, що експертне дослідження іншої установи, зроблене за заявою декларанта, може бути доказом визначальних характеристик товару для його класифікації згідно з УКТ ЗЕД нарівні з експертним дослідженням спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, чи його відокремленого підрозділу. Оцінка такого експертного дослідження, так само, як і експертного дослідження спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, чи його відокремленого підрозділу, здійснюється судом за правилами оцінки доказів, визначених ст. 90 КАС України.

Суд також не приймає до уваги посилання позивача на рішення Кіровоградського окружного суду від 17.09.2020 року № 340/3144/20, скільки спірний товар по даному спору взагалі не оснащений приймальною апаратурою для радіомовлення.

Суд також не приймає до уваги посилання позивача лист відповідь митного департаменту Литовської республіки на запит від 17.11.2021 року, оскільки з цієї відповіді вбачається, що у запиті запитувач взагалі не вказав, що товар (не конкретизовано який саме мікрофон) має функцію радіоприймача, відповідно і така відповідь була надана митним департаментом.

Суд не приймає до уваги посилання позивача на відповідь Державного підприємства «Всеукраїнський державний науково-виробничий центр стандартизації, метрології, сертифікації та захисту прав споживачів» від 23.12.2021 року, з огляду на наступне.

Центром взагалі не проводилось випробування наданого зразка, оскільки ним було досліджено інструкцію з експлуатації товару та встановлено, що зразок не може бути включений в режим прийому FM-сигналу та встановлення частоти 98МГц.

Зазначене суперечить технічним характеристикам спірного товару, оскільки згідно інструкції він обладнаний FM-тюнером, який підтримується в поєднанні з Bluetooth. Також суперечить поясненням відповідача від 24.05.2022 року стосовно фактичного використання спірного товару. При цьому, як вже зазначалось, факт неможливості використання спірного товару у якості повноцінного радіоприймача не є спірним питанням по цій справі. У даній справі взагалі не розглядається питання фактичного використання спірного товару, мова йдеться про правильність визначення коду товару з метою здійснення митного оформлення.

Суд не приймає до уваги посилання позивача на митні декларації Одеської та Волинської митниць, оскільки відсутні відомості щодо порядку використання вказаними митними органами правил інтерпретації.

Суд звертає увагу, що позивачем до позовної заяви додані певні документи, які прямо не підтверджують правильність класифікації спірного товару за кодом 8519, відповідно не можуть вважатись, згідно вимог ст. 73,74 КАС України, належними та допустимими доказами.

Таким чином, судом всебічно і повно з`ясовані всі фактичні обставини справи, з перевіркою їх належними та допустимими доказами та здійснено перевірку класифікації спірного товару шляхом дослідження характеристик імпортованого товару у сукупності, його функціонального призначення, опису відповідних товарних позицій та аргументовано відхилені доводи про наявність підстав для класифікації цього товару в іншій товарній позиції, що в повній мірі відповідає правилам оцінки доказів, визначеним ст. 90 КАС України.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень та докази, надані позивачем, суд доходить висновку про необґрунтованість позовних вимог, відповідно про відсутність підстав для їх задоволення.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, спірне рішення відповідача з правомірним, відповідно позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Керуючись Конституцією України, Митним кодексом України, Порядком ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2012 року № 428, Поясненнями до Української класифікації товарів зовнішньої економічної діяльності, які побудовані на основі Пояснень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів, затверджені наказом ДФС України від 9 червня 2015 року № 401 та ст. 2, 6, 73-77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 255, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ДРІМ МЕЙКЕРС» до Вінницької митниці про визнання протиправним та скасування рішення залишити без задоволення.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю «ДРІМ МЕЙКЕРС» (вул. Шота Руставелі, б. 38, кв. 12, м.Київ, 01033)

Відповідач - Вінницька митниця (вул. Лебединського, б. 17, м.Вінниця, 21034)

Повний текст рішення складено та підписано суддею 30.05.2022 року

Суддя Маслоід Олена Степанівна