Справа № 620/19126/21
Суддя: Баргаміна Н.М.
Дата ухвалення: 2022-05-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 травня 2022 року Чернігів Справа № 620/19126/21

Чернігівський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Баргаміної Н.М., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами в приміщенні суду адміністративну справу за позовом Приватного підприємства «Феррум» до Чернігівської митниці про визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И В:

Приватне підприємство «Феррум» звернулось до суду з позовом до Чернігівської митниці про визнання протиправним та скасування рішення відповідача, прийняте у вигляді картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA102180/2021/00044.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що позивачем у митній декларації ІМ 40 ДЕ № UA102180/2018/005185 було заявлено Товар № 1 «Сталь легована, без подальшого оброблення, крім гарячого прокатування, круглого поперечного перерізу, діаметром менше 80 мм», а саме: позиції «30ХГСА круг діам. 10 мм, 30ХГСА круг діам. 12 мм, ЗОХГСА круг діам. 14 мм», а рішення Комісії від 28.12.2017 № АД-382/2017/4411-05 «Про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації» стосується виключно таких товарів, як «АРМАТУРА» діаметром від 6 до 40 мм (включно) та «КАТАНКА» діаметром від 5,5 до 14 мм (включно). Вказує, що товар «КРУГ» не входить до товарів передбачених рішенням Комісії від 28.12.2017 № АД-3 82/2017/4411-05 «Про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації», а тому вважає оскаржуване рішення є протиправним та підлягає скасуванню.

Відповідач подав відзив на позов, в якому просив відмовити позивачу у задоволенні позову, посилаючись на те, що відділом митного оформлення № 2 митного посту «Чернігів» було надано позивачу картку відмови в митному оформленні товарів № UA102180/2021/000044 у зв`язку з тим, що товар № 1 «сталь легована, без подальшого оброблення, крім гарячого прокатування, круглого поперечного перерізу, діаметром меньше 80мм», а саме: позиції «Сталь 30ХГСА горячекатана легированная круглая диам. 10 мм», «Сталь 30ГСА горячекатаная легированная круглая диам. 12 мм», «Сталь 30ХГСА горячекатаная легированная круглая диам. 14 мм» відповідно до характеристик, зазначених у сертифікатах якості від 28.07.2020 № , від 16.09.2020 № 4397, від 06.04.2014 №7960, які надані до митного оформлення, відповідає опису «прутки гарячекатані з інших легованих сталей» згідно з рішенням Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 28.12.2017 № АД-3 82/2017/4411-05 і підпадають під дію остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації. Імпорт на митну територію України товару, опис якого зазначено вище та походить з Російської Федерації, здійснюється зі сплатою остаточного антидемпінгового мита за ставкою 15,21%.

Позивачем було надано відповідь на відзив, в якій вказав, що позивачем було ввезено до України товар, який являє собою «КРУГ», а рішенням Комісії від 28.12.2017 № АД-3 82/2017/4411-05 стосується виключно таких товарів як «АРМАТУРА» діаметром від 6 до 40 мм (включно) та «КАТАНКА» діаметром від 5,5 до 14 мм (включно).

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

10.04.2020 між Товариством з обмеженою відповідальністю «ПроМетРесурс» (продавець) та Приватним підприємством «Феррум» (покупець) укладено контракт № 6ПМ/2020У, згідно умов якого продавець продає, а покупець зобов`язується прийняти та оплатити металопродукцію у відповідності зі специфікаціями (а.с. 17-21).

Згідно рахунку-фактури № 1110835 від 25.08.2021 позивачу було поставлено, серед іншого: прутки круглі з легованої сталі гарячого прокатування марки 30ХГСА круглі діам. 10 мм, 12 мм, 14 мм (а.с. 22).

02.09.2021 позивач звернувся до відповідача з метою здійснення митного оформлення товарів та подав митну декларацію № UA102180/2021/005185, згідно графи 33 якої код товару УКТЗЕД , а також інші товаросупровідні документи (а.с. 8-13).

На замовлення Чернігівської митниці Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень Державної митної служби України було проведено дослідження (експертизу) зразків товару, за результатами якої складено висновок № -0184 від 10.09.2021, згідно якого на цей час у СЛЕД Держмитслужби дослідження механічних властивостей, температур критичних точок сталей, визначення способу виготовлення даного товару, ідентифікувати як прокат арматурний або катанку, встановлення призначення сталі (для армування, автоматна, швидкорізальна, інструментальна, кремнієво-марганцева сталь та ін.), встановлення масової частки вуглецю, хрому та за наявності молібдену в прутках діаметром менше 14 мм не видається можливим за відсутністю необхідного обладнання та експертних можливостей. Ідентифікацію товару з метою його віднесення до «арматурного прокату (арматури)» або «катанки» можливо здійснити шляхом опрацювання наданої декларантом документації, візуального огляду за видом пакування та ознак арматурного прокату відповідно до Пояснення до УКТЗЕД (а.с. 227-234).

За результатами перевірки митної декларації та інших документів, наданих до митного оформлення, відповідач склав картку відмови у прийнятті митних декларацій, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA102180/2021/00044, в якій причиною для відмови зазначено, що відповідно до статті 37 Закону України від 22.12.1998 № 330- XIV «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту» Міжвідомчою комісією з міжнародної торгівлі прийнято рішення від 28.12.2017 № АД-382/2017/4411-05 (зі змінами, внесеними від 20.04.2018 № АД-390/2018/4411-05) «Про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації», товар № 1 «сталь легована, без подальшого оброблення, крім гарячого прокатування, круглого поперечного перерізу, діаметром меньше 80мм», а саме: позиції «Сталь ЗОХГСА гарячекатанна легована кругла діам. 10 мм», «Сталь 30ХГСА гарячекатанна легована кругла діам. 12 мм», «Сталь 30ХГСА гарячекатанна легована кругла діам. 14 мм», відповідно до характеристик, зазначених у паспортах якості № від 28.07.2020, № 4397 від 16.09.2020, № 7960 від 06.04.2014, які надані до митного оформлення, відповідають опису «прутки гарячекатані з інших легованих сталей» згідно з вищезазначеним рішенням Міжвідомчої комісії і підпадають під дію остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації. Імпорт на митну територію України товару, опис якого зазначено вище та походить з Російської Федерації, здійснюється зі сплатою остаточного антидемпінгового мита за ставкою 15,21%. Таким чином порушено вимоги 37 Закону України від 22.12.1998 W330-XIV «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту», оскільки рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі є обов`язковими для виконання. Письмове звернення декларанта або уповноваженої ним особи щодо дій передбачених п.33-36 Положення про митні декларації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 № 450, не надійшло (а.с. 14-16).

Даючи правову оцінку обставинам вказаної справи, суд зважає на наступне.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини з приводу митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України, справляння митних платежів регулюються положеннями Митного кодексу України, Податкового кодексу України та інших законів України з питань оподаткування.

Відповідно до частини першої статті 270 Митного кодексу України правила оподаткування товарів, що переміщуються через митний кордон України, митом, крім особливих видів мита, встановлюються цим Кодексом та міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Правила оподаткування особливими видами мита встановлюються законами України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту», «Про захист національного товаровиробника від субсидованого імпорту», «Про застосування спеціальних заходів щодо імпорту в Україну», окремим законом щодо встановлення додаткового імпортного збору.

За змістом статті 275 Митного кодексу України у випадках, передбачених законами України (якщо інше не передбачено міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України), з метою захисту економічних інтересів України та українських товаровиробників у разі ввезення товарів на митну територію України, незалежно від інших видів мита, можуть застосовуватися особливі види мита: спеціальне мито; антидемпінгове мито; компенсаційне мито; додатковий імпортний збір.

Антидемпінгове мито встановлюється відповідно до Закону України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту» у разі ввезення на митну територію України товарів, які є об`єктом демпінгу, що заподіює шкоду або створює загрозу заподіяння шкоди національному товаровиробнику.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту» антидемпінгові заходи - попередні або остаточні заходи, що застосовуються відповідно до цього Закону під час або за результатами антидемпінгового розслідування; антидемпінгове мито (попереднє або остаточне) - особливий вид мита, що справляється у разі ввезення на митну територію країни імпорту товару, який є об`єктом застосування антидемпінгових заходів (попередніх або остаточних).

Частиною шостою статті 16 вказаного закону передбачено, що остаточне антидемпінгове мито справляється у відповідному розмірі та у кожному випадку окремо на недискримінаційній основі, незалежно від країни експорту, якщо у рішенні Комісії (Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі) визначається, що імпорт відповідного товару є об`єктом застосування остаточних антидемпінгових заходів, за винятком імпорту, щодо якого відповідно до цього Закону експортером було взято відповідні зобов`язання.

У цьому рішенні Комісія визначає кожного постачальника товару, імпорт якого в країну імпорту є об`єктом застосування остаточних антидемпінгових заходів. У разі, якщо антидемпінгове розслідування проводиться стосовно товарів, що імпортуються кількома постачальниками з однієї країни та неможливо визначити всіх цих постачальників, у рішенні Комісії зазначається ця країна експорту. Якщо антидемпінгове розслідування проводиться стосовно товарів, що імпортуються кількома постачальниками більше ніж з однієї країни, у рішенні Комісії можуть бути зазначені або всі постачальники, або, у разі неможливості визначення всіх постачальників відповідного товару, - всі країни експорту.

Комісія у своєму рішенні встановлює розмір ставки остаточного антидемпінгового мита, яким обкладається товар постачальника (виробника, експортера, імпортера), імпорт якого в країну імпорту є об`єктом застосування антидемпінгових заходів. Якщо неможливо визначити постачальника (виробника, експортера, імпортера), у цьому рішенні визначається розмір ставки остаточного антидемпінгового мита для відповідної країни експорту.

На виконання вказаних норм закону Міжвідомчою комісією з міжнародної торгівлі прийнято рішення від 28.12.2017 № АД-382/2017/4411-05 про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну товару походженням з Російської Федерації, що має такий опис: арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанка діаметром від 5,5 до 14 мм (включно), що класифікуються згідно з УКТЗЕД за кодами 7213 10 00 00, 7213 91 10 00, 7213 91 20 00, 7213 91 41 00, 7213 91 49 00, 7213 91 70 00, 7213 91 90 00, 7213 99 10 00, 7213 99 90 00, 7214 20 00 00, 7214 99 10 00, 7214 99 39 00, 7214 99 50 00, 7214 99 79 00, 7214 99 95 00, 7227 20 00 00, 7227 90 10 00, 7227 90 50 00, 7227 90 95 00, 7228 20 91 00, 7228 20 99 00, 7228 30 20 00, 7228 30 69 00, 7228 30 89 00.

Остаточні антидемпінгові заходи застосовуються строком на п`ять років та шляхом запровадження справляння остаточного антидемпінгового мита щодо імпорту в Україну товару, опис якого зазначено вище, з Російської Федерації у розмірі 15,21%.

20.04.2018 до рішення Комісії № АД-382/2017/4411-05 внесено зміни в частині опису товару, зокрема пункт 1 рішення Комісії від 28 грудня 2017 року викладено в такій редакції: « 1. Застосувати остаточні антидемпінгові заходи щодо імпорту в Україну товару походженням з Російської Федерації, що має такий опис: Арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанка діаметром від 5,5 до 14 мм (включно), а саме: прутки гарячекатані (у тому числі й прутки, що отримані гарячим волочінням та гарячим пресуванням), які мають однаковий (у тому числі й періодичний) суцільний круглий поперечний переріз за всією довжиною, з вуглецевої та інших легованих сталей, у тому числі укладені в бунти чи розрізані на відрізки, що можуть мати вм`ятини, ребра, канавки або інші рельєфи, створені під час прокатування з подальшою обробкою чи без неї (за винятком прутків з автоматної, швидкорізальної та інструментальної сталі, кованих, холодного деформування або оброблення у холодному стані та кутиків, фасонних та спеціальних профілів з легованої сталі, порожнистих прутків та брусків для буріння), що можуть класифікуватися згідно з УКТЗЕД за кодами 7213 10 00 00, 7213 91 10 00, 7213 91 20 00, 7213 91 41 00, 7213 91 49 00, 7213 91 70 00, 7213 91 90 00, 7213 99 10 00, 7213 99 90 00, 7214 20 00 00, 7214 99 10 00, 7214 99 39 00, 7214 99 50 00, 7214 99 79 00, 7214 99 95 00, 7227 20 00 00, 7227 90 10 00, 7227 90 50 00, 7227 90 95 00, 7228 20 91 00, 7228 20 99 00, 7228 30 20 00, 7228 30 69 00, 7228 30 89 00».

Отже об`єктом справляння антидемпінгового мита є арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанка діаметром від 5,5 до 14 мм (включно), які можуть класифікуватися згідно із зазначеними кодами за УКТЗЕД. При цьому для визначення того, чи є спірний товар (операції з імпорту) об`єктом застосування антидемпінгових заходів необхідно встановити сукупність наступних умов:

1) походження товару з Російської Федерації;

2) товар може бути класифікований за переліком кодів УКТЗЕД, які визначені Рішенням № АД-382/2017/4411-05;

3) товар, що за описом являє арматурним прокатом (арматурою) діаметром від 6 до 40 мм (включно) або катанкою діаметром від 5,5 до 14 мм (включно).

Встановлення цих умов входить до предмету доказування у цій справі.

Судом встановлено, що походження імпортованого позивачем товару (товар №1 - Пруток стальний гарячекатаний, без подальшого оброблення, вироблений з легованої сталі круглого поперечного перерізу діаметром менш як 80 мм, марка сталі 30ХГСА круг діам. 10 мм 0,5 т, круг діам. 14 мм 0,7 т, круг діам. 12 мм 0,7 т) - Російська Федерація.

Згідно УКТЗЕД позивач класифікував імпортований товар за кодом (товар №1), тобто ввезений товар формально підпадає під перелік кодів УКТЗЕД, визначений в рішенні Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 28.12.2017 № АД-390/2018/4411-05 (зі змінами).

Верховний Суд у своїх постановах неодноразово наголошував, що не всі товари, які класифікуються за кодами УКТЗЕД за переліком згідно рішення Комісії №АД-382/2017/4411-05, є об`єктами антидемпінгових заходів. В Українській класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності товари систематизовано за товарними групами (перші 2 знаки), позиціями (перші чотири знаки), підпозиціями (перші шість знаків), категоріями (перші вісім знаків), підкатегоріями (десять знаків). Підкатегорія - це найбільш деталізований рівень класифікації, який, проте, включає обмежене відповідним описом коло товарних класифікацій, а не виключний їх перелік.

Верховний Суд зазначав, що під зазначеними у Рішенні №АД-382/2017/4411-05 кодами УКТ ЗЕД класифікуються як товари, що підпадають під дію рішення, так і ті, що не підпадають, а тому при визначенні того, чи є товар демпінговим, недостатньо застосовувати опис товару за УКТ ЗЕД.

Аналогічна правова позиція наведена у постановах Верховного Суду від 18.03.2021 у справі № 200/10028/19, від 22.02.2022 у справі № 160/9646/21.

Таким чином, для визначення товару як такого, до якого застосовується антидемпінгове мито, товар повинен підпадати під обидва критерії класифікації, а саме: опис товару та код УКТЗЕД.

У листі Міністерства економічного розвитку та торгівлі України № 4413-06/37204-03 від 22.08.2018 визначено, що об`єктом антидемпінгового розслідування та заходів є саме арматура та катанка; інші прутки, що за своїми ознаками не є арматурою та катанкою, не є об`єктом застосування заходів.

У додатках до вказаного листа визначений вичерпний алгоритм ідентифікації арматури, катанки та сортового прокату шляхом проведення дослідження товару за параметрами: хімічний склад, механічні характеристики, геометричні параметри профілю, марочний склад та клас міцності.

В даному випадку у митній декларації № UА102180/2021/005185 зазначено (товар №1 сталь легована, без подальшого обробляння, крім гарячого прокатування круглого поперечного перерізу діаметром менш як 80 мм; марка сталі 30ХГСА. Згідно сертифікатів якості № від 28.07.2020, № 4397 від 16.09.2020, № 7960 від 06.04.2014 масова частка вуглецю (С) 0,30%, 0,32%, 0,33 %, ГОСТ 4543-2016, 2590-2006) (а.с. 23-26).

Вказаний пруток стальний виготовлений із легованої сталі марки 30ХГСА відповідно ГОСТ 4543-2016, 2590-2006.

У висновку Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Державної митної служби України № -0184 від 10.09.2021 зазначено, що хімічний склад надісланих зразків не суперечить хімічному складу сталі 30ХГСА. Водночас для остаточного віднесення наданих на дослідження зразків до відповідної марки сталі необхідне встановлення їх механічних властивостей та температур критичних точок (фазових переходів). На цей час у СЛЕД Держмитслужби дослідження механічних властивостей, температур критичних точок сталей, визначення способу виготовлення даного товару, ідентифікувати як прокат арматурний або катанку встановлення призначення сталі (для армування, автоматна, швидкорізальна, інструментальна, кремнієво-марганцева сталь та ін.). встановлення масової частки вуглецю, хрому та за наявності молібдену в прутках діаметром менше 14 мм не видається можливим за відсутністю необхідного обладнання та експертних можливостей.

Так, порівнявши хімічний склад сталі 30ХГСА (ГОСТ 4543-2016) із хімічним складом сталі, з якої виготовляється прокат арматурний (ДСТУ 3760-2019), вбачається, що хімічний склад сталі 30ХГСА, з якої виготовлений прокат, що ввезений згідно митних декларацій, не відповідає хімічному складу сталі за складовими та масові частки хімічних елементів якої не відповідають складу сталі, з якої виготовляється прокат арматурний (ДСТУ 3760-2019).

Згідно пункту 5.2 ДСТУ 3760-2019 арматурний прокат гладкого профілю виготовляють згідно з ДСТУ 4738/ГОСТ 2590 звичайної точності, періодичного профілю згідно з рисунками 1, 2 та 3. Прутки мають поперечні ребра серпоподібної форми, які не з`єднуються з поздовжніми ребрами. З`єднання кінців поперечних виступів з основою поздовжнього ребра не є бракувальною ознакою.

Крім того, згідно пункт 4.1.10 ДСТУ 2770-94, катанку виготовляють у мотках, які складаються з одного безперервного відрізку.

Вказаний державний стандарт (п.п.4.1.2, 4.1.3) встановлює, що катанка виготовляється з інших марок сталі, а саме: Ст0, Ст1, Ст2, Ст3 всіх ступенів розкислення по ГОСТ 380. Хімічний склад і граничні відхилення в готовій катанці повинні відповідати ГОСТ 380.

Вказані обставини свідчать про те, що ввезений позивачем товар не може кваліфікуватися як арматурний прокат чи катанка (на які поширюються застосування антидемпінгового мита), оскільки виготовлений з іншої марки сталі - 30ХГСА (ГОСТ 4543-2016). Вироби з марки сталі 30ХГСА та інші вироби з легованих сталей не можуть відноситись до такого виду металопродукції, як «Катанка» або «Арматура», а дії відповідача щодо застосування антидемпінгових платежів, що в свою чергу вплинуло на збільшення суми митного податку, є протиправними.

При цьому судом враховано, що СЛЕД Держмитслужби не спростовано інформацію, заявлену позивачем, що товар, який був предметом експертного дослідження, не є арматурою чи катанкою, на які розповсюджується антидемпінгове мито з наступними змінами.

Фактично СЛЕД Держмитслужби вказано, що дослідження товару за параметрами: хімічний склад, механічні характеристики, геометричні параметри профілю, марочний склад та клас міцності, не проводилось.

Суд зазначає, що відповідно до частин другої-третьої статті 357 Митного кодексу України у разі неможливості проведення дослідження (аналізу, експертизи) спеціалізованим органом з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, митний орган мав можливість залучити інші експертні установи для встановлення питання чи є товар № 1 арматурним прокатом (арматурою) чи ні.

Проте, такі процедури відповідачем виконано не було.

Згідно частин першої та другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Отже, встановлені обставини у цій справі не дають підстав стверджувати про те, що заявлений позивачем до митного оформлення товар належить до переліку товарів, відносно яких здійснюються антидемпінгові заходи, а відповідачем всупереч приписів статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України не доведено належними та допустимими доказами правомірність винесеної ним картки відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA102180/2021/00044.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що картка відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA102180/2021/00044 є протиправною та такою, що підлягає скасуванню.

З урахуванням зазначеного, суд, на підставі наданих доказів в їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України, приходить до висновку, що позов Приватного підприємства «Феррум» підлягає задоволенню повністю.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Згідно частин четвертої та п`ятої статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

В силу частин шостої, сьомої статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Тобто, саме зацікавлена сторона має вчинити певні дії, спрямовані на відшкодування з іншої сторони витрат на професійну правничу допомогу, а інша сторона має право на відповідні заперечення проти таких вимог.

За приписами частини дев`ятої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 19.02.2020 у справі № 755/9215/15-ц вказала про виключення ініціативи суду з приводу відшкодування витрат на професійну правничу допомогу одній із сторін без відповідних дій з боку такої сторони.

Отже, принцип співмірності розміру витрат на професійну правничу допомогу повинен застосовуватися відповідно до вимог частини шостої статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України за наявності клопотання іншої сторони.

Це означає, що відповідач, як особа, яка заперечує зазначений позивачем розмір витрат на оплату правничої допомоги, зобов`язаний навести обґрунтування та надати відповідні докази на підтвердження його доводів щодо неспівмірності заявлених судових витрат із заявленими позовними вимогами, подавши відповідне клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги, а суд, керуючись принципом співмірності, обґрунтованості та фактичності, вирішує питання розподілу судових витрат керуючись критеріями, закріпленими у статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Аналогічні висновки викладені також у постанові Верховного Суду від 09.03.2021 у справі № 200/10535/19-а.

На підтвердження витрат на професійну правничу допомогу, пов`язаних із розглядом даної справи, у розмірі 9000,00 грн. суду було надано ордер від 26.10.2021, копії договору про надання правничої допомоги № 97/юр-бг від 05.10.2021, свідоцтва серії ЧН № 000255 про право на заняття адвокатською діяльністю, детальний опис робіт (наданих послуг), додаткову угоду № 1 від 05.10.2021, рахунок-фактуру № 97/1 від 05.10.2021, рахунок-фактуру № 97/2 від 23.02.2022, рахунок-фактуру № 97/3 від 23.02.2022, копію акту надання послуг № 97/1 від 23.02.2022, виписки по рахунку (а.с. 46-50, 244-256).

Відповідачем було подано клопотання про зменшення витрат на правничу допомогу, в якому зазначив, що вказана справа є справою незначної складності, предмет спору у цій справі не є складним, не потребує вивчення великого обсягу фактичних даних, обсяг і складність підготовлених документів не є складним.

Дослідивши документи та враховуючи предмет спору, суд дійшов висновку, що вартість витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 9000,00 грн., що заявлена до стягнення з відповідача, є завищеною. Вказані витрати не можна вважати такими, що є «неминучими».

Дана справа не потребувала значних затрат часу, а підготовка цієї справи до розгляду у суді не вимагала значного обсягу юридичної та технічної роботи для адвоката, зокрема, в частині ознайомлення з документами та підготовки позовної заяви до суду.

Враховуючи наведене, виходячи із конкретних обставин справи, суд вважає обґрунтованим та об`єктивним, і таким, що підпадає під критерій розумності, розмір витрат на професійну правничу допомогу, що підлягає стягненню з відповідача на користь позивача, у сумі 5000,00 грн.

Також, за рахунок бюджетних асигнувань Чернігівської митниці на користь Приватного підприємства «Феррум» підлягає стягненню сплачений ним при поданні позовної заяви судовий збір в розмірі 2270,00 грн.

Керуючись ст. ст.139, 227, 241-243, 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов Приватного підприємства «Феррум» (26 Квартал, 5/25, м. Маріуполь, Донецька область, 87513, ) до Чернігівської митниці (пр. Перемоги, 6, м. Чернігів, 14017, код ЄДРПОУ ВП 43985581) про визнання протиправним та скасування рішення задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA102180/2021/00044.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Чернігівської митниці на користь Приватного підприємства «Феррум» судові витрати в розмірі 7270,00 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 30.05.2022.

Суддя Н.М. Баргаміна