Справа № 420/7273/22
Суддя: Глуханчук О.В.
Дата ухвалення: 2022-05-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/7273/22
УХВАЛА

30 травня 2022 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Глуханчук О.В.,

розглянувши матеріали:

за позовною заявою Військової частини НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 ) ( АДРЕСА_1 )

до ОСОБА_1 (смт. Чорноморське, Одеський район, Одеська область, 67570)

про відшкодування шкоди, завданої державі,

ВСТАНОВИВ:
24 травня 2022 року до суду надійшов адміністративний позов Військової частини НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 ) до ОСОБА_1 , у якому позивач просить суд:

визнати дії ОСОБА_1 протиправними, щодо завдання збитків державі, в особі військової частини НОМЕР_1 , під час проходження військової служби в частині нанесення шкоди по службам: речовій; квартирно-експлуатаційній; інженерній на загальну суму 95 265 грн. 03 коп. (дев`яносто п`ять тисяч двісті шістдесят п`ять гривень 03 коп.);

стягнути з ОСОБА_1 на користь військової частини НОМЕР_1 завдану шкоду в розмірі 95 265 грн. 03 коп. (дев`яносто п`ять тисяч двісті шістдесят п`ять гривень 03 коп.) по службам: речовій; квартирно-експлуатаційній; інженерній, яка встановлена службовим розслідуванням за результатом якого видано наказ командира військової частини НОМЕР_1 від 25.04.2018 року №1077;

стягнути з ОСОБА_1 на користь військової частини НОМЕР_1 судовий збір в розмірі 2 481 грн. 00 коп. (дві тисячі чотириста вісімдесят одна гривня 00 коп.).

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Вимоги до форми та змісту позовної заяви визначені статтею 160 КАС України.

Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Разом з тим, всупереч вимог п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС, позивачем не назначено останнє відоме місце реєстрації відповідача, паспортні дані. Позивач вказує, що такі відомості йому невідомі.

Суд зазначає, що відповідно до ч. 3 ст. 171 КАС України, якщо відповідачем у позовній заяві, щодо якої відсутні підстави для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті провадження у справі, вказана фізична особа, яка не є підприємцем, суддя не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Проте, оскільки позивачем не вказано останнє відоме місце реєстрації відповідача, дату його народження, паспортні дані, у суду відсутні можливості звернення до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи подано позов у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

При цьому, згідно з ч. 6 ст.161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Разом з позовною заявою позивачем подано заяву про поновлення строку звернення до суду, яка обґрунтована неналежним виконанням попередніми начальниками юридичної служби військової частини своїх функціональних обов`язків.

Як зазначено у позовній заяві, ОСОБА_1 (далі - Відповідач) проходив військову службу у військовій частині НОМЕР_1 .

Під час проходження військової служби відповідач завдав державі в особі військової частини НОМЕР_1 майнову шкоду в розмірі 95 265 грн. 03 коп. (дев`яносто п`ять тисяч двісті шістдесят п`ять гривень 03 коп.) по службам: речовій; квартирно-експлуатаційній; інженерній. Даний факт було встановлено службовим розслідуванням, за результатом якого видано наказ командира військової частини НОМЕР_1 від 25.04.2018 року №1077.

Факт завданої майнової шкоди відповідачем під час проходження військової служби підтверджується наступними доказами: копія Книги грошових стягнень і нарахувань військової частини НОМЕР_1 № 14831 від 26.04.2018 року; копія Книги грошових стягнень і нарахувань військової частини НОМЕР_1 Інв. №1073/п від 24.12.2020 року.

Тобто, про факт завдання майнової шкоди позивачу було відомо ще з квітня 2018 року. Натомість, із позовом про відшкодування шкоди, завданої державі, позивач звернувся до суду лише у травні 2022 року.

Вирішуючи питання щодо дотримання позивачем строку звернення до суду із цим позовом, суд дійшов наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

У відповідності з ч. 2, ч. 3 ст. 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ст.12 Закону України Про матеріальну відповідальність військовослужбовців та прирівняних до них осіб за шкоду, завдану державі у разі звільнення особи, притягнутої до матеріальної відповідальності, зі служби або у разі, якщо рішення про притягнення до матеріальної відповідальності особи не прийнято до її звільнення зі служби, відшкодування завданої шкоди здійснюється в судовому порядку в разі відмови особи від її добровільного відшкодування або в іншому встановленому законом порядку.

Відповідно до вимог ст. 4 Закону України Про матеріальну відповідальність військовослужбовців та прирівняних до них осіб за шкоду, завдану державі, особа може бути притягнута до матеріальної відповідальності протягом трьох років з дня виявлення завданої шкоди.

З аналізу вказаних норм слідує, що особа притягується до матеріальної відповідальності протягом трьох років з дня виявлення завданої шкоди.

Тобто, зазначеними вище положеннями встановлено строк, протягом якого винна особа може бути притягнута до матеріальної відповідальності, а не строк, протягом якого особа може звернутися до суду про стягнення матеріальної шкоди, що є різними поняттями та регулюється різними нормами матеріального та процесуального права відповідно.

До таких висновків дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в постанові від 28 січня 2021 року у справі №140/6315/20.

Верховний суд у цій справі за аналогічним позовом вважав безпідставними доводи позивача (військова частина), що до спірних правовідносин в частині визначення строку звернення до суду з позовом належить застосовувати Положення №243/95-ВР, оскільки зазначене Положення №243/95-ВР не містить зазначених строків.

Верховний суд вважав правильним висновок судів про те, що до спірних правовідносин підлягають застосуванню строки звернення до суду з позовом, передбачені КАС України.

Аналогічний висновок зроблено Верховним Судом у постанові (пункт 33) від 6 грудня 2019 року (справа №825/1463/16), а також у постановах від 26 січня 2021 року у справі №620/1720/20, від 31 березня 2021 року у справі №620/3857/19, від 24 червня 2021 року у справі № 420/4099/20.

Таким чином, до спірних правовідносин належить застосовувати тримісячний строк звернення до суду з позовом, передбачений частиною другою статті 122 КАС України, оскільки у цьому спорі з позовом до суду звернувся саме суб`єкт владних повноважень.

Суд не приймає до уваги доводи позивача про неналежне виконанням попередніми начальниками юридичної служби військової частини своїх функціональних обов`язків, оскільки це не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку, що підстави наведені позивачем у заяві про поновлення пропущеного строку звернення до суду не є поважними підставами для поновлення строку звернення до суду з даним позовом, а подана позивачем заява про поновлення строків не містить зазначення інших поважних підстав для поновлення строку звернення до суду з вказаним позовом, які є об`єктивно непереборними, не залежали від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Згідно з ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ч.2 ст.123 КАС України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Отже, для усунення недоліків позовної заяви позивач має надати заяву про поновлення строку звернення до суду з доказами поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч.2 ст.169 КАС України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

На підставі викладеного, суд вважає, що адміністративний позов підлягає залишенню без руху та роз`яснює позивачу що виявлені недоліки мають бути усунені шляхом: звернення до суду із заявою про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, з вказівкою інших поважних причин його пропуску; надання виправленої позовної заяви (із зазначенням відомостей, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України щодо відповідача (місце реєстрації проживання, номер і серія паспорта, дата народження, тощо) з доказами її надіслання відповідачу.

Керуючись ст.ст. 122, 123, 160-161, 169, 248, 256, 287, 293 КАС України,

УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання Військової частини НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 ) про поновлення пропущеного строку звернення до суду відмовити.

Адміністративний позов Військової частини НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 ) до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої державі, - залишити без руху.

Надати позивачу для усунення недоліків позовної заяви 10-денний строк з дня отримання копії цієї ухвали.
Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу з усіма доданими до неї документами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя О.В. Глуханчук