Справа № 240/43041/21
Суддя: Попова Оксана Гнатівна
Дата ухвалення: 2022-05-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 травня 2022 року м. Житомир справа № 240/43041/21

категорія 111010000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Попової О. Г., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Фанерель" до Головного управління ДПС у Житомирській області про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Фанерель" звернулось до суду з позовом в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення комісії регіонального рівня Головного управління ДПС у Житомирській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника №24734 від 02.03.2021, №56015 від 31.08.2021 та №62338 від 07.10.2021 про відповідність ТОВ "Фанерель" критеріям ризиковості платника податку та зобов`язати відповідача виключити ТОВ "Фанерель" з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає, що податковому органу надані усі документи, що підприємство здійснює правомірну господарську діяльність і не є ризиковим та про те, що товариство не відповідає ознакам ризиковості. Позивач вважає, що у відповідача відсутні будь-які докази на підтвердження підстав та причин віднесення підприємства до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість, зокрема у спірних рішеннях контролюючого органу відсутні належні докази, що у відповідача наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції.

Ухвалою судді від 23.02.2022 відкрито спрощене позовне провадження по даній справі та надано відповідачу строк для надання відзиву на позовну заяву.

02 травня 2022 року від ГУ ДПС України у Житомирській області до суду надійшов відзив на позовну заяву згідно якого відповідач просить відмовити в задоволені даного позову. На обґрунтування заперечення зазначив, що дії контролюючого органу щодо внесення до електронної бази даних інформації, незалежно від джерела її отримання (чи то отриманої внаслідок проведення податкової перевірки, чи то за результатами засідання Комісії ГУ ДПС), є службовою діяльністю працівників податкового органу на виконання своїх професійних обов`язків в порядку передбаченому ПК України та нормативно-правових актів, прийнятих на виконання вимог цього закону. Зазначив, що позивачем згідно отриманих податкових накладних здійснено реалізацію шпону лущеного в обсягах, які перевищують обсяги придбання, що дає підстави для віднесення ТОВ "Фанерель" до платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

Також, 02 травня 2022 року від ГУ ДПС України у Житомирській області до суду надійшло клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження з викликом сторін.

06.05.2022 року позивачем направлено відповідь на відзив.

Ухвалою судді від 27.05.2022 у задоволенні клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження відмовлено.

У відповідності до положень ч.5 ст. 262, ч.1 ст.263 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами із прийняттям рішення відповідно до ч.5 ст.250 КАС України.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Фанерель» зареєстроване як юридична особа і як платник податку на додану вартість.

ТОВ «Фанерель» отримало рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №24734 від 02.03.2021, відповідно до якого визначено відповідність платника податку критеріям ризиковості на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, зокрема «У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування».

У зв`язку із отриманням вищевказаного рішення 15.04.2021 року, підприємством подано до контролюючого органу заяву про надання рішення комісії, яким ТОВ «Фанерель» було включено до переліку ризикових платників податків, а також Протоколу на підставі якого прийнято рішення про невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника №24734 від 02.03.2021.

Листом контролюючого органу №7457/6/06-30-18-01-10 від 28.04.2021 розглянуто вищевказану заяву та запропонувано підприємству надати інформацію та копії документів засобами електронного зв`язку, необхідних для розгляду питання про виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку та надано у додатку витяг з Протоколу комісії ГУ ДПС у Житомирській області від 02.03.2021 №39/06-30-18-01-14 та копію рішення №24734 від 02.03.2021.

У зв`язку із отриманням вищевказаного листа 26.08.2021 року підприємством подано до контролюючого органу повідомлення №1 від 26.08.2021 про подання інформації та копії документів щодо невідповідності платника податків критеріям ризиковості платника податку з додатками.

Однак, рішенням про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №56015 від 31.08.2021, повторно визначено відповідність платника податку критеріям ризиковості на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, зокрема «У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування».

У зв`язку із отриманням вищевказаного рішення 24.09.2021 року підприємством знову подано до контролюючого органу повідомлення №6 від 29.09.2021 про подання інформації та копії документів щодо невідповідності платника податків критеріям ризиковості платника податку з додатками.

Рішенням про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів №62338 від 07.10.2021 визначено відповідність платника податку критеріям ризиковості на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, зокрема «У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування».

Вважаючи вказані рішення протиправними, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Вирішуючи адміністративний спір по суті, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України (далі - ПК України), на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з пунктом 201.10 статті 201 ПК України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені; для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів визначені Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 (далі Порядок № 1165).

За визначенням пункту 2 Порядку № 1165, автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Згідно з пунктом 3 Порядку № 1165, податкові накладні/ розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування.

Відповідно до пункту 6 Порядку № 1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення. У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Додатком 4 до Порядку № 1165, затверджено форму рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Згідно з додатком 4 Порядку № 1165, рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку містить формулювання «рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку».

Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Житомирській області прийнято рішення №24734 від 02.03.2021, №560015 від 31.08.2021 та №62338 від 07.10.2021 про відповідність ТОВ «Фанерель» критеріям ризиковості платника податку (пункт 8 Критеріїв ризиковості платника податку).

Пунктом 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість (додаток № 1 до Порядку №1165) визначено, що платник податку відноситься до ризикових, якщо у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Згідно з додатком 4 Порядку №1165, в рішенні про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку обов`язково зазначається підстава його прийняття, зокрема, відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку розшифровується, яка саме податкова інформація.

Судом встановлено, що в оскаржуваних рішеннях зазначено про відповідність платника податку ТОВ «Фанерель» критеріям ризиковості платника, зокрема, п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Зокрема, у рішеннях №24734 від 02.03.2021, №560015 від 31.08.2021 та №62338 від 07.10.2021 в графі «податкова інформація» міститься наступне розшифрування інформації: «У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування».

Судом встановлено, що спірні рішення прийнятті на підтаві протоколів №39/06-30-18-01-14 від 02.03.2021, №164/06-30-18-02-14 від 31.08.2021 та №191/06-30-18-02-14 від 07.10.2021 засідання комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Житомирській області.

Так, відповідно до витягу з протоколу №39/06-30-18-01-14 від 02.03.2021 зазначено, що «Відсутня інформація стосовно наявності матеріальних ресурсів у ТОВ Фанерель". Окрім цього, підприємством здійснено реалізацію шпону лущеного в обсягах, які перевищують обсяги придбання» Члени комісії ззаначили, що ТОВ "Фанерель" ймовірно є учасником схеми постачання сумнівного податкового кредиту та підлягає включенню до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості.

На підставі даного протоколу прийнято рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника від 02.03.2021 №24734.

ТОВ «Фанерель» подано 26.08.2021 повідомлення про подання інформації та копій документів (квитанція №43682082 від 26.08.2021) щодо виключення товариства з переліку ризикових суб`єктів господарювання.

Комісією дані матеріали розглянуто 31.08.2021 року та зазначено, що ТОВ «Фанерель» не підлягає виключенню з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, так як подані документи не відображають в повному обсязі провадження фінансово-господарської діяльності, що унеможливлює прийняття рішення про невідповідність критеріям ризиковості».

За результатами засідання комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Житомирській області (протокол №164/06-30-18-02-14 від 31.08.2021) прийнято оскаржуване рішення №56015 від 31.08.2021.

ТОВ «Фанерель» повторно подано 24.09.2021 повідомлення про подання інформації та копій документів (квитанція №43682082 від 29.09.2021 щодо виключення товариства з переліку ризикових суб`єктів господарювання.

Комісією дані матеріали розглянуто 07.10.2021 року та зазначено, що ТОВ «Фанерель» не підлягає виключенню з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, так як подані документи не відображають в повному обсязі провадження фінансово-господарської діяльності, що унеможливлює прийняття рішення про невідповідність критеріям ризиковості».

За результатами засідання комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Житомирській області (протокол №191/06-30-18-02-14 від 07.10.2021) прийнято оскаржуване рішення №62338 від 07.10.2021.

Дослідивши подані відповідачем докази на обґрунтування правомірності прийняття спірних рішень, суд зазначає наступне.

В рішеннях не наведено конкретну інформацію щодо того, яка ж саме операція з яким контрагентом та за якою податковою накладною є ризиковою, в чому суть такої ризиковості, чому вся господарська діяльність товариства є ризиковою.

Суд зазначає, що аналіз змісту оскаржуваних рішень свідчить про те, що вони не відповідають критеріям вмотивованості, чіткості та зрозумілості акта індивідуальної дії.

По-перше, в таких рішеннях взагалі відсутнє викладення суті податкової інформації, отриманої контролюючим органом у процесі поточної діяльності, та відомостей про конкретні господарські операції з конкретними контрагентами, в яких було зазначено ризикову операцію.

По-друге, позивачем направлялись пояснення та документи до ГУ ДПС у Житомирській області щодо виключення ТОВ «Фанерель» з переліку ризикових суб`єктів господарювання. Однак, протоколи №39/06-30-18-01-14 від 02.03.2021, №164/06-30-18-02-14 від 31.08.2021 та №191/06-30-18-02-14 від 07.10.2021 не містять посилання на дослідження документів, які надало підприємство.

По-третє, п. 8 Критеріїв ризиковості платника передбачає можливість визнання підприємства «ризиковим» виключно у випадку наявності податкової інформації щодо ризиковості господарських операцій, зазначених в поданих податкових накладних/розрахунках коригування.

По-четверте, суд звертає увагу, що платник податку має бути обізнаний із податковою інформацією, що забезпечить йому право на подання на розгляд комісії регіонального рівня документів, необхідних для розгляду питання про виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку у відповідності до п. 6 Порядку № 1165. При цьому, суд зауважує, що протоколи засідання комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних є внутрішніми документами контролюючих органів та відсутні у вільному доступі для платників податку. Отже, не зазначення у рішенні детальної розшифровки податкової інформації позбавляє права платника податків на подання таких документів з метою спростування доводів контролюючого органу щодо підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків.

Так відповідачем не зазначено, яка кількість трудових ресурсів на його думку є достатньою для здійснення господарської діяльності, в рішенні не конкретизовано, які саме документи слід надати, не зазначено конкретного переліку платників податків, які перебувають у Журналі ризикових платників з якими позивач формував податковий кредит і по яких останньому потрібно надати відповідну інформацію.

Загальними вимогами, які висуваються до акта індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства.

Здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.

Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 18.02.2020 по справі №360/1776/19 та від 05.01.2021 по справі № 640/11321/20.

Таким чином, контролюючий орган неодноразово включає позивача до переліку ризикових, а позивачем на спростування такої інформації було надано відповідні пояснення та долучено документи передбачені пунктом 6 Порядку №1165, які необхідні для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Однак, відповідачем в самих спірних рішеннях не зазначено, які конкретно документи повинен подати позивач на підтвердження того, що вчинювані ним господарські операції не є ризиковими. Не зазначив чому подані позивачем документи не спростовують факту проведення ризикових операцій.

Під час розгляду справи контролюючим органом не подано до суду жодних доказів провадження заявником господарської діяльності в умовах та обставинах, котрі характеризуються ознаками недодержання вимог чинного законодавства України.

Натомість, судом встановлено, що позивачем на вимогу контролюючого органу неодноразово надавався повний пакет документів, що підтверджує відсутність ведення ним діяльності з ознаками ризиковості зазначеними у рішенні.

Враховуючи викладене, суд вважає, що не виклавши розшифрування податкової інформації, не навівши ризикових операцій та назв підприємств, що були задіяні в таких операціях, в спірних рішеннях, як це передбачено пунктом 8 Порядку № 1165, відповідач фактично діяв без дотримання власної процедури, не прозоро та у спосіб, що виключає можливість мінімізувати ризик помилки у спірних відносинах.

Як зазначалося вище, підставою для прийняття спірних рішення відповідачем зазначено пункт 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість: у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних застосовано непрозорі механізми визначення товариства як такого, що відповідає Критеріям ризиковості, оскільки не доведено, яку саме використано інформацію та чи проведено повний моніторинг діяльності позивача перед тим, як винести рішення про віднесення його до переліку ризикових.

Нормами Порядку № 1165 чіткий перелік умов, за яких Комісія ДПС може віднести підприємство до категорії ризикових. Відповідно до матеріалів справи, позивач здійснює господарську діяльність та виконує договірні зобов`язання перед контрагентами.

З доданих до відзиву копій витягів з протоколів засідання комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Житомирській області, на які посилається відповідач у відзиві, також не можливо встановити, в чому саме полягає ризиковість діяльності позивача, які саме документи необхідно подати платнику податків для виключення із Журналу ризикових платників.

Щодо твердження податкового органу, що позивачем здійснено реалізацію шпону лущеного в обсягах, які перевищують обсяги придбання.

Судом вставлено, що 15 грудня 2020 року між ТОВ "Фанерель" (Покупець) та ТОВ "Шпон-Ліс" (Постачальник) укладено договір купівлі-продажу №1. За умовами вказаного договор постачальник зобов`язується поставляти Покупцю Товар, партіями у відповідності з письмовими заявками останнього, а Покупець зобов`язується прийняти Товар-шпон лущений і оплачувати його на умовах вказаного Договору.

Виконання умов вказаного Договору підтверджується: видатковою накладною №20 від 29.12.2020, платіжним дорученням №2 від 14.01.2021, платіжним дорученням №5 від 16.01.2021, рахунком на оплату №2 від 29.01.2021, видатковою накладною №2 від 29.01.2021, платіжним дорученням №8 від 29.01,2021, платіжним дорученням №13 від 08.02.2021.

Згідно вказаних документів, судом встановлено, що товариство придбало у ТОВ «ШПОН-ЛІС» шпон у кількості 45,2 м.куб

Також, 08 січня 2020 року між ТОВ "Фанерель" (Покупець) та ФОП " ОСОБА_1 " (Продавець) укладено договір купівлі-продажу №01/08/2021-ІІІ. За умовами вказаного договор продавець зобов`язується передати у власність Покупцю Товар-шпон хвойних твердолистяних, мігколистяних порід, а Покупець зобов`язується прийняти цей товар та оплатити його на умовах вказаного Договору.

Виконання умов вказаного Договору підтверджується: видатковою накладною №1 від 11.01.2021, платіжним дорученням №7 від 20.01.2021, платіжним дорученням №6 від 19.01.2021, видатковою накладною №3 від 13.01.2021, платіжним дорученням №24 від 09.03.2021, видатковою накладною №4 від 23.02.2021, платіжним дорученням №43 від 07.04.2021.

Згідно вказаних документів, судом встановлено, що товариство придбало у ФОП " ОСОБА_1 " шпон у кількості 73,086 м.куб.

Всього у вищевказаних контрагентів позивач придбав пшону у кількості 118.286 м.куб., що підтверджується, зокрема Додатком 4 ДФ за 1 кв. 2021р. І місяць та Додатком 4 ДФ за І кв. 2021р. II місяць.

Після придбання, вищевказаний шпон був реалізований всього у кількості 118,286 м.куб. на ТОВ «Деревообробний комбінат «Сіхе Україна» у кількості 22,95 м.куб., експортований на SAGLAMl.AR ORMAN TARIM URIJNI.FRI TIC.SAN.A.S. Туреччина у кількості 22,25 м.куб., 22.55 м.куб., 22.10 м.куб. та експортований на Grupbiz-sv SRL Молдова у кількості 28.436 м.куб.

Реальність здійснення ТОВ «Фаренель» операцій з постачання та експорту шпону лущеного у вищевказаним контрагентам підтверджується фінансово-господарськими документами, а саме:

1) на ТОВ «Деревообробний комбінат «Сіхе Україна»:

- договір купівлі-продажу №1-21 від 06.01.2021.

- рахунок на оплату №1 від 19.01.2021.

- накладна № 1 від 04.02.2021.

-ТТН№1 від 04.02.2021.

- платіжне доручення №585 від 20.01.2021.

- платіжне доручення №735 від 09.02.2021.

- рахунок на оплату №1 від 19.01.2021.

2) на SAGL.AiVll.AR ORMAN TARIM URUNLTRl T1C.SAN.A.S. Туреччина:

- контракт №1 від 07.12.2020. між SAG1.AMFAR ORMAN TARIM URUNLERI riC.SAN.A.S. та ТОВ «Фанерель»

-ВМД № UA100530/2020/065013

-рахунок-фактура №1 від 29.12.2020.

- пакувальний лист №1 від 29.12.2020.

- CMR А №000815 від 29.12.2020.

-ВМД № UA100530/2021 /302985

- рахунок-фактура №2 від 20.01.2021.

- пакувальний лист №2 від 26.01.2021.

- CMR А №376858 від 26.01.2021.

- ВМД № UA 100530/9

- рахунок-фактура №3 від 23.02.2021.

- пакувальний лист №3 від 2.7.02.2021.

- CMR А №287485 від 24.02.2021.

3) на Grupbix-sv SRI. Молдова:

- контракт №2 від 10.12.2020 між Grupbiz-sv SRL та TOB «Фанерель»

- ВМД № UA209270/2021/00234

- рахунок-фактура №1 від 11.11.2020.

- пакувальний лист № 1 від 11.11.2020.

- CMR А №728118

- договір заявка на транспортні послуги №2636 від 09.01.2021.

Суд зазначає, що товариством надавались контролюючому органу вищевказані документи і пояснення, а також документи щодо наявності трудових ресурсів.

Крім того, суд зауважує, що в оскаржуваних рішеннях та витягах з протоколів взагалі не міститься будь-яких посилань на дослідження обставин та доказів, наданих платником.

У відзиві на позовну заяву податковий орган посилається на Витяги з ЄРПН щодо постачання та щодо реалізації, згідно яких встановлено розбіжності між обсягами придбання та реалізації шпону лущеного, однак у Витязі з ЄРПН щодо постачання відображена лише господарська операція позивача з ТОВ "Шпон-Ліс", господарські операції по придбання шпону лущеного у ФОП " ОСОБА_1 " відповідачем взяті до уваги не були.

З огляду на наведене, суд дійшов висновку, що спірні рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №24734 від 02.03.2021, №56015 від 31.08.2021 та №62338 від 07.10.2021 підлягають скасуванню, як такі, що прийняті без дотримання вимог чинного законодавства, необґрунтовано, тобто без урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, непропорційно та нерозсудливо.

Слід зазначити, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

Така правова позиція узгоджується із висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 08.11.2019 по справі № 227/3208/16-а.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому Європейський суд з прав людини у рішенні від 29 червня 2006 року у справі «Пантелеєнко проти України» зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.

У рішенні від 31 липня 2003 року у справі «Дорани проти Ірландії» Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття «ефективний засіб» передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права.

При цьому під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам та виключати подальше звернення особи до суду за захистом порушених прав.

З положень наведених норм чинного законодавства України чітко слідує, що прийняття контролюючим органом рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку змінює правовий режим моніторингу реєстрації податкових накладних в ЄРПН, з абсолютною невідворотністю призводить до зупинення реєстрації будь-якої складеної цією особою податкової накладної в ЄРПН, а відтак спірне рішення Комісії регіонального рівня може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Абзацом 14 пункту 6 Порядку №1165 визначено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що належним способом захисту порушеного права позивача у спірних відносинах буде саме зобов`язання Головного управління ДПС у Житомирській області виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Частинами 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За сукупності викладених обставин, позов товариства підлягає задоволенню повністю.

За правилами частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як встановлено з матеріалів справи, позивачем за подання даного адміністративного позову сплачено судовий збір в сумі 4540,00 грн, що підтверджується квитанцією №0.0..1 від 06.11.2021 та платіжним дорученням №147 від 11.02.2022, а тому судові витрати позивача в частині сплаченого судового збору підлягають відшкодуванню відповідачем.

Керуючись статтями 241-246, 255, 257-262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

вирішив:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Фанерель» до Головного управління ДПС у Житомирській області про визнання протиправним та скасування рішень, зобов`язання вчинення дій - задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Житомирській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №24734 від 02.03.2021, №56015 від 31.08.2021 та №62338 від 07.10.2021.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Житомирській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "Фанерель" з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Фанерель» судові витрати у вигляді сплаченого судового збору в розмірі 4540,00 грн за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - Головного управління ДПС у Житомирській області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.Г. Попова

30 травня 2022 р.