Справа № 461/5750/21
Суддя: Сташків Н. М.
Дата ухвалення: 2022-05-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26.05.2022 Справа №461/5750/21

м. Тернопіль

Тернопільський міськрайонний суд Тернопільської області у складі:

головуючого судді Сташків Н.М.,

за участі секретаря судового засідання Романів В.В.,

у відсутності учасників справи,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Тернополі адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Львівської митниці як відокремленого підрозділу Державної митної служби України про визнання протиправною та скасування постанови про порушення митних правил, -

В С Т А Н О В И В :

09 липня 2021 року позивач ОСОБА_1 , через свого представника адвоката Іваницького Я.О., надіслала до Галицького районного суду м. Львова позовну заяву до Галицької митниці Держмитслужби про визнання протиправною та скасування постанови про порушення митних правил №0579/20900/21 від 29 червня 2021 року. Позовна заява отримана судом 12 липня 2021 року.

Позов обгрунтовано тим, що 08 листопада 2018 року позивач придбала автомобіль марки «BMW» модель «X4», VIN: НОМЕР_1 , рік випуску: 2014, за вартістю 11500 Євро, згідно з випискою по рахунку Nordeas Internetbank Privat. 16 листопада 2018 року між нею та ФОП ОСОБА_2 було укладено договір №16/11/8 про надання послуг по декларуванню та митному оформленню товару. Після отримання нею від шведської компанії «Global Triangle АВ» необхідних документів на вказаний автомобіль 21 листопада 2018 року всі необхідні для митного оформлення документи були пред`явлені у відділ митного оформлення № 1 митного поста «Тернопіль - центральний» Тернопільської митниці ДФС. 29 червня 2021 року Галицькою митницею Держмитслужби було складено постанову про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 485 Митного кодексу України в справі про порушення митних правил №0579/20900/21 та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 300% несплаченої суми митних платежів у сумі 141309,21 грн., яку було отримано її представниками 05 липня 2021 року. У вказаній постанові зазначено, що позивачем було неоплачено митні платежі на суму 47103,07 грн., оскільки вартість розмитненого автомобіля, згідно з рахунком-фактурою №448 від 31 серпня 2018 року, виданим на ім`я ОСОБА_3 , становить 192500 шведських крон (591857,61 грн. згідно з курсом НБУ на 21 листопада 2018 року), а не 11500 Євро (364654,90 грн. згідно з курсом НБУ на 21 листопада 2018 року). Позивач вважає вказану постанову необґрунтованою та такою, що підлягає скасуванню, оскільки: 1) на момент придбання автомобіля позивачу не було відомо про його нібито попередній продаж іншій фізичній особі, зокрема ОСОБА_4 , оскільки у свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу власником зазначено « ОСОБА_5 », дата придбання та видачі свідоцтва вказана 27 серпня 2018 року. При купівлі автомобіля представники шведської компанії «Global Triangle АВ» не проінформували позивача про попередній продаж автомобіля іншій особі, про попередній продаж позивачу стало відомо лише після ознайомлення зі спірною постановою; 2) на момент пред`явлення позову жодних претензій від «Global Triangle АВ» чи від ОСОБА_6 позивачу пред`явлено не було, що свідчить пре те, що насправді ОСОБА_7 вказаного автомобіля не купував. Крім цього, рахунок-фактура, виданий на його ім`я, не містить його підпису, а також року виготовлення автомобіля, які є обов`язковими реквізитами документа та свідчать про те, що цей документ не є належним, достовірним та допустимим доказом на підтвердження факту придбання автомобіля та його вартості. Також, у матеріалах справи про порушення митних правил №0579/20900/21 відсутні будь-які документи, які б підтвердили оплату ОСОБА_8 вказаного автомобіля, на відміну від позивача; 3) у матеріалах справи про порушення митних правил №0579/20900/21 відсутні будь-які докази про те, що документи, які були передані позивачу продавцем, є скасованими, визнаними недійсними чи підробленими, відтак митним органом цей факт під сумнів не ставиться, а щодо рахунку-фактури митний орган лише зазначає про його «можливу недостовірність», оскільки номер рахунку співпадає із номером автомобіля; 4) у позивача відсутній прямий умисел, спрямований на ухилення від сплати митних платежів, оскільки вона подала митному органу правдиві відомості щодо вартості автомобіля, які їй були відомі на момент декларування, офіційно сплатила митні платежі, виходячи із суми, за яку вона придбала автомобіль, а доказів протилежного митним органом не надано; 5) під час розгляду справи про порушення митних правил №0579/20900/21 представником позивача, з метою всебічного, повного та об`єктивного з`ясування обставин справи, було подано до Галицької митниці Держмитслужби ряд клопотань, які митним органом були просто проігноровані, що свідчить про те, що митний орган не вжив жодних заходів та не дослідив у повній мірі обставини справи, що призвело до винесення протиправної постанови; 6) всупереч п. 4 ч. 1 ст. 531 МК України спірна постанова винесена неправомочною особою в.о. начальника Галицької митниці Держмитслужби, а не безпосередньо начальником; 7) строк на притягнення позивача до відповідальності минув, оскільки днем, коли митний орган виявив правопорушення є 04 серпня 2020 року, відтак саме в цей день правомочна особа мала прийняти відповідне рішення відповідно до ст. 467 МК України. На підставі наведеного, просила скасувати спірну постанову та закрити провадження у справі.

Ухвалою судді від 13 липня 2021 року Галицьким районним судом м. Львова відкрито провадження у адміністративній справі та призначено розгляд справи по суті у судовому засіданні 03 вересня 2021 року на 10 годину 00 хвилин.

02 вересня 2021 року Львівська митниця подала до Галицького районного суду м. Львова відзив на позов, зміст якого зводиться до того, що 19 листопада 2018 року митним постом «Мостиська» Львівської митниці ДФС було здійснено пропуск на митну територію України автомобіля марки «BMW» модель «X4», ідентифікаційний номер кузова: НОМЕР_1 , календарний рік виготовлення 2014, модельний рік 2015, призначений для перевезення людей по дорогах загального користування, який переміщувався згідно митної декларації типу IM40EE №UA403010/2018/104319 від 19 листопада 2018 року. Як на підставу пропуску на митну територію України вказаного товару позивачем було подано рахунок-фактуру №JJX316 від 08 листопада 2018 року та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_2 , видане компетентними органами Королівства Швеції 27 серпня 2018 року, згідно з якими шведською компанією «Global Triangle АВ» автомобіль марки «BMW X4», номер кузова: НОМЕР_1 , було продано ОСОБА_9 за 11500 Євро. 21 листопада 2018 року для здійснення митного оформлення вказаного автомобіля у митному режимі «імпорт» у відділ митного оформлення № 1 митного поста «Тернопіль - центральний» Тернопільської митниці ДФС було подано електронну митну декларацію типу IM40ДЕ №UA403010/2018/009643 разом з товаросупровідними документами. Відповідно до цих документів продавцем товару є шведська компанія «Global Triangle АВ» , покупцем та особою, відповідальною за фінансове врегулювання громадянка України ОСОБА_1 , декларант ОСОБА_2 , також зазначено, що фактурна вартість товару становить 11500 Євро (364654,90 грн. згідно з курсом НБУ на 21 листопада 2018 року), митна вартість 444660,51 грн., а загальна сума сплачених митних платежів 167114,47 грн. В подальшому митними органами Королівства Швеції згідно з листом №UTR 2019-379 від 10 липня 2020 року надано копію рахунку-фактури №448 від 31 серпня 2018 року, за яким вищевказаний автомобіль було продано шведською компанією «Global Triangle АВ» за 192500 шведських крон (591857,61 грн. згідно з курсом НБУ на 21 листопада 2018 року). Відповідно до службової записки управління адміністрування митних платежів, митної вартості та класифікації товарів Галицької митниці Держмитслужби №677/7.4-15/44 від 09 лютого 2021 року сума митних платежів, які б мали бути сплачені при ввезені на митну територію України вказаного автомобіля, з урахуванням документів, наданих митними органами Королівства Швеції, станом на дату здійснення митного оформлення становить 214217,54 грн., відтак несплачена сума митних платежів складає 47103,07 грн. У письмових поясненнях від 12 березня 2021 року ОСОБА_2 вказав, що всі документи, які були підставою для митного оформлення вказаного автомобіля, були надані ОСОБА_1 , тому 11 березня 2021 року Галицька митниця Держмитслужби за вхідним листом №7.4/20-01/10/5505 скерувала їй лист про прибуття до митниці для надання пояснень, зазначений лист був нею отриманий, однак до митного органу вона не з`явилась, не повідомивши про причини неявки. Надалі, 29 березня 2021 року у відсутності позивача було складено протокол про порушення митних правил №0579/20900/21 та скеровано відповідним листом на її адресу, який повернувся до Галицької митниці Держмитслужби із відміткою "за закінченням терміну зберігання", у зв`язку з чим їй було скеровано повідомлення про перенесення розгляду зазначеної справи і уже цей лист був отриманий безпосередньо позивачем. Під час розгляду справи представник ОСОБА_1 заявив клопотання відкладення розгляду справи у зв`язку з ознайомленням з матеріалами справи, з якими представник ознайомився 20 травня 2021 року, тому 02 червня 2021 року на адресу позивача було скеровано лист про призначення розгляду справи, однак цей лист не був вручений. Цього ж дня такий же лист було скеровано представнику ОСОБА_1 адвокату Іваницькому Я.О., який зазначений лист отримав. Згодом, 15 червня 2021 року від представника ОСОБА_1 адвоката Кукеницької Т.М. надійшли письмові заперечення щодо протоколу, однак, у зв`язку із встановленням порушення ОСОБА_1 ст. 485 МК України, її було притягнуто до відповідальності. Львівська митниця вважає доводи представника позивача, наведені у позовній заяві, безпідставними та такими, що не заслуговують на увагу, оскільки: 1) щодо доводів позивача про непоінформованість її про попередній продаж автомобіля листом митних органів Королівства Швеції №UTR 2019-379 від 10 липня 2020 року повідомлено, що вказаний автомобіль був проданий ОСОБА_4 , відтак безпосередньо в шведської компанії «Global Triangle АВ» позивач не могла купити вказаний автомобіль. Підписи представника шведської компанії, проставлені в рахунку №448 та рахунку, наданому позивачем під час митного оформлення, не співпадають. Окрім того, рахунок, наданий позивачем, співпадає з реєстраційним номером транспортного засобу «BMW X4», номер кузова: НОМЕР_1 , що, можливо, вказує на його недостовірність. Щодо відсутності вказівки на рік виготовлення автомобіля у рахунку-фактурі №448 зазначено, що він був виданий на території Королівства Швеції, де діє законодавство європейського союзу, а рік випуску міститься у він-коді зазначеного автомобіля. Щодо доводів про відсутність у матеріалах справи будь-яких підтверджуючих документів про купівлю автомобіля ОСОБА_8 та офіційну сплату позивачем вартості товару у запереченнях представника ОСОБА_1 так і не було надано жодних підтверджуючих документів, які б підтвердили сплату нею вказаного автомобіля; 2) щодо строків накладення адміністративного стягнення 04 лютого 2021 року Галицькою митницею Держмитслужби отримано лист ДМСУ, яким скеровано вищевказану відповідь митних органів Королівства Швеції, якою і було надано копію рахунку-фактури, відтак, строк для накладення адміністративного стягнення не минув; 3) доводи представника позивача про відсутність в діях ОСОБА_1 складу правопорушення не ґрунтуються на матеріалах справи, які свідчать про подання позивачем документів, що містять неправдиві дані, з метою зменшення розміру належних до сплати митних платежів, у даному випадку на суму 47103,07 грн., оскільки митний брокер ФОП ОСОБА_2 є уповноваженою особою декларанта, що надає послуги з декларування товарів, тому у нього немає мети ухилення від сплати митних платежів, оскільки у даному випадку відповідальною за фінансове врегулювання є декларант ОСОБА_1 . З цих підстав представник Львівської митниці вважає постанову притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 485 Митного кодексу України правомірною, у зв`язку з чим просив відмовити в задоволенні позову.

У судовому засідання від 03 вересня 2021 року було оголошено перерву до 11 години 04 жовтня 2021 року.

09 вересня 2021 року від представника позивача до Галицького районного суду м. Львова надійшла відповідь на відзив, зміст якого зводиться до обставин, викладених у позовній заяві. Крім того, зазначено, що відзив подано без дотримання вимог ст. 162 КАС України, оскільки ухвалу про відкриття провадження відповідачем отримано 17 серпня 2021 року, тому відзив мав б бути поданий відповідачем до 01 вересня 2021 року включно, водночас відзив поданий відповідачем лише 02 вересня 2021 року без долучення до нього документів, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи, а тому не може бути взятий судом до уваги. На підставі наведеного, просив задовольнити позов у повному обсязі та не брати поданий відповідачем відзив до уваги.

У судовому засіданні від 04 жовтня 2021 року за клопотанням представника позивача про надання часу на подачу заяви про заміну неналежного відповідача, оголошено перерву до 15 години 12 жовтня 2021 року.

06 жовтня 2021 року від представника позивача надійшла заява про заміну відповідача Галицької митниці Держмитслужби його правонаступником Львівською митницею як відокремленим підрозділом Державної митної служби України, яка задоволена ухвалою суду, яку занесено до протоколу судового засідання, від 12 жовтня 2021 року та замінено відповідача на Львівську митницю як відокремлений підрозділ Державної митної служби України, у судовому засіданні оголошено перерву.

09 листопада 2021 року від представника позивача надійшла заява про відшодування витрат на правничу (правову) допомогу, у якій вказано,що сторона позивача подасть докази, що підтверджують розмір понесених нею витрат на професійну правничу допомогу, протягом 5 днів після ухвалення рішення суду. Також, подано клопотання про долучення документів до матеріалів справи, яке задоволене ухвалою суду, яку занесено до протоколу судового засідання, від 10 листопада 2021 року, у судовому засіданні оголошено перерву.

У судовому засіданні 10 грудня 2021 року представник позивача заявив клопотання про передачу справи за підсудністю, яке ухвалою судді Галицького районного суду м. Львова задоволено, а вказану адміністративну справу передано на розгляд Тернопільському міськрайонному суду Тернопільської області.

21 березня 2022 року матеріали справи надійшли до Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області.

Ухвалою судді від 25 березня 2022 року вказану адміністративну справу прийнято до свого провадження та призначено до розгляду справи по суті у судовому засіданні 06 квітня 2022 року на 14 год. 30 хв., яке, у зв`язку з неявкою представника відповідача, відкладено на 05 травня 2022 року на 12 год. 30 хв.

У зв`язку з неявкою сторін та за письмовим клопотанням представника позивача судове засідання, призначене на 05 травня 2022 року на 12 год. 30 хв., відкладено на 26 травня 2022 року на 16 годину.

У судове засідання від представника позивача Нюні О.І. надійшли додаткові пояснення, у яких він вказав, що позивачу ОСОБА_1 не було відомо про іншу вартість, інші інвойси чи операції купівлі-продажу чи експорту придбаного нею транспортного засобу. Висновки відповідача фактично здійснені лише на підставі припущення про фіктивність поданих позивачем документів, що стосуються вартості розмитненого транспортного засобу. Позивачу вперше стало відомо про те, що придбаний нею автомобіль марки BMW, модель Х4, ідентифікаційний номер кузова НОМЕР_1 , календарний рік випуску 2014, начебто був попередньо проданий компанією «Global Triangle АВ» ОСОБА_4 лише після ознайомлення із матеріалами справи про порушенні митних правил. В матеріалах справи про порушення митних правил наявні письмові пояснення, начебто цієї особи, про те, що він такого транспортного засобу не купував і доручення нікому на його придбання не давав. Фактура, надана на його ім`я, містить недоліки у її оформленні, а тому не може бути доказом на підтвердження факту придбання автомобіля та його вартості. У матеріалах справи про порушення митних правил відсутні будь-які документи, що підтверджували б оплату ОСОБА_8 вартості автомобіля. Натомість, позивачем офіційно сплачено вартість автомобіля у розмірі 11 500,00 євро. Також відсутня інформація, що документи, пред`явлені для митного оформлення позивачем визнані недійсними чи є підробленими. Митним органом не ставиться під сумнів справжність свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу, а щодо рахунку-фактури, то митний орган зазначає лише про його «можливу недостовірність», роблячи свої припущення виключно з того, що номер рахунку співпадає із номером автомобіля. Підставою для прийняття спірної постанови була інформація, яка містилась у листі митних органів Королівства Швеції від 10.07.2020 № UTR2019-379, згідно з якою шведські митні органи зв`язалися з компанією «GLOBAL TRIANGLЕ АВ» з метою одержання інформації, на що компанія повідомила, що вони продали 53 з 59 автомобілів, про які йдеться. Всі ці автомобілі були придбані і забрані клієнтами з України, і клієнти заплатили за автомобілі банківськими переказами. Шведські митні органи не можуть знайти жодної інформації в експортній системі про експорт жодного зі згаданих автомобілів з території Швеції. Копії наданого Відповідачу рахунку-фактури не долучено до матеріалів цієї справи, тому ймовірно, що покупцем є інша особа, а не позивач. Відповідачем на підтвердження своїх доводів про те, що вартість транспортного засобу становить саме 192 500 шведських крон, не надано жодних доказів. За наявності спірної інформації щодо вартості транспортного засобу автотоварознавче дослідження в ході митного оформлення та в ході провадження про порушення митних правил не проводилося, експертні висновки відсутні, відповідач сам визначив вартість автомобіля, з якої нарахував митні платежі, які позивач, відповідно, сплатив. Імпортований позивачем автомобіль має свої особливості, як і кожен транспортний засіб в частині комплектації, пробігу, амортизації в ході експлуатації, поломок та пошкоджень, а різниця між вартістю товару, задекларованого особою, та вартістю схожих товарів не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів. Крім цього, митний орган у разі сумніву щодо характеристик транспортного засобу, який ввозиться на митну територію України, має повноваження запитувати у декларанта додаткові документи або коригувати митну вартість. Однак, як убачається з матеріалів справи, рішення про коригування митної вартості відповідачем не приймалось й додаткові документи у декларанта не запитувались. Строк притягнення позивача до адміністративної відповідальності, передбаченої статтею 485 МК України сплив, оскільки часові рамки вчинення позивачем порушення митних правил, яке ставиться йому у вину митним органом, листопад 2018 року, момент його виявлення липень 2020 року, штамп вхідної реєстрації даного документу, що присутній на ньому 04.08.2020р., після отримання відповіді уповноваженого органу Королівства Швеції, а оспорювана постанова відповідачем прийнята 29 червня 2021 року. Твердження відповідача щодо не порушення строків притягнення позивача до відповідальності у справі про порушення митних правил, із посиланням на те, що відповідачу стало відомо про факт ухилення позивачем від сплати митних платежів лише після отримання 04 лютого 2021 року листа від ДМСУ, яким митниці надано лист митних органів Королівства Швеції від 10 липня 2020 року є безпідставним, оскільки вказаний лист отриманий уповноваженими державними органами України електронною поштою та підписаний електронним підписом, що безпосередньо зазначено у ньому й на титульній сторінці стоїть штрих-код із датою 04.08.2020р. З урахуванням зазначених пояснень представник позивача просив позов ОСОБА_1 задовольнити, та, зважаючи на те, що його мобілізовано до ЗСУ, просив провести розгляд справи без участі сторони позивача.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, не повідомивши про причини неявки, хоча про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

За вказаних обставин, відповідно до вимог ст. 205 КАС України суд приходить до висновку про можливість розглянути справу у відсутності сторін на підставі наявних у справі доказів.

Суд, проаналізувавши матеріали справи, дослідивши та оцінивши докази у справі, встановив такі обставини.

19.11.2018 року митним постом «Мостиська» Львівської митниці ДФС здійснено пропуск на митну територію України товару легкового автомобіля «BMW X4», що був у експлуатації, 2014 року випуску, модельний рік - 2015, номер кузова - НОМЕР_1 , тип двигуна дизель, об`єм двигуна -1995 куб.см, потужність двигуна - 140 кВт, номер двигуна не визначено, колір чорний, повна маса 2335 кг, загальна кількість місць включаючи водія 5, торговельна марка «BMW», виробник «BMW AG» Німеччина/DE», який переміщувався згідно митної декларації типу IM40ДE №UA403010/2018/009643.

Як підставу для пропуску на митну територію України вказаного товару ОСОБА_1 для здійснення митного контролю було подано рахунок-фактуру (faktura) №JJХ316 від 08.11.2018 р. та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_2 , видане 27.08.2018р. компетентними органами Королівства Швеції, згідно з яким швецькою компанією «GLOBAL TRIANGLЕ АВ»автомобіль марки, «BMW X4», номер кузова - НОМЕР_1 було продано ОСОБА_9 за ціною 11500 Євро.

Згідно з митною декларації типу IM40ДE №UA403010/2018/009643 від 19.11.2018 вартість автомобіля становить 11500 Євро.

29.06.2021р. в.о. начальника Галицької митниці Держмитслужби Колобродовим А.В. складено постанову про порушення митних правил № 0579/20900/21 відносно ОСОБА_1 за ст.485 Митного кодексу України та накладено на неї адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 300% несплаченої суми митних платежів у сумі 141309,21 грн.

Вказана постанова складена у відсутності особи, що притягується до відповідальності.

Постанова мотивована тим, що ОСОБА_1 вчинено протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, шляхом заявлення в електронній митній декларації типу №UA403010/2018/009643 неправдивих відомостей щодо вартості транспортного засобу, а саме фактурна та митна вартість товару становить 11500 Євро (364654,90 грн. згідно з курсом НБУ на 21 листопада 2018 року). Крім цього вказано на те, що листом митних органів Королівства Швеції від 10.07.2020 р. № UTR2019-379 надано копію рахунку-фактури №448 від 31.08.2018р., відповідно до якої автомобіль марки «BMW X4», номер кузова - НОМЕР_1 , продано швецькою компанією «GLOBAL TRIANGLЕ АВ» за 192500 швецьких крон (591857,61 грн. згідно з курсом НБУ на 21 листопада 2018 року). Відтак, з урахуванням встановлених обставин митним органом зроблено висновок про те, що несплачена сума митних платежів складає 47103,07 грн.

Розглянувши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд прийшов до переконання про обґрунтованість позовних вимог, підтвердження їх матеріалами справи та необхідність задовольнити позов з таких мотивів.

Стаття 485 МК України передбачає адміністративну відповідальність за дії, спрямовані на неправомірне звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру, а також інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, заявлення в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару, неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості, та/або надання з цією ж метою митному органу документів, що містять такі відомості, або несплата митних платежів у строк, встановлений законом, або інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, а так само використання товарів, стосовно яких надано пільги щодо сплати митних платежів, в інших цілях, ніж ті, у зв`язку з якими було надано такі пільги.

Таким чином, об`єктивна сторона правопорушення, відповідальність за яке встановлено ст. 485 Митного кодексу, полягає у поданні неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару, неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості, та/або надання з цією ж метою митному органу документів, що містять такі відомості.

Отже, зовнішній прояв (винного, протиправного) діяння (передбаченого ст. 485 Митного кодексу України) обов`язково повинен поєднуватися з умислом суб`єкта його вчинення на посягання на охоронювані законом суспільні відносин (встановлений законом порядок сплати податків та зборів).

За змістом статті 10 Кодексу України про адміністративні правопорушення адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

При цьому, статтею 485 МК України передбачено наявність спеціальної протиправної мети неправомірного звільнення від сплати чи зменшення розміру сплати митних платежів, що вказує на те, що це правопорушення може бути вчинено тільки з умисною формою вини, оскільки необережно не можливо заявити неправдиві відомості.

Положеннями ст. 486 МК України визначено, що завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням.

Відповідно до ст. 489 МК України посадова особа при розгляді справи про порушення митних правил зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до статті 495 МК України, доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюється наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Такі дані встановлюються зокрема, висновком експерта.

Статтею 531 МК України визначені підстави для скасування або зміни постанови про накладення адміністративного стягнення за порушення митних правил, якими, зокрема є: 1) відсутність у діях особи, яка притягується до відповідальності, ознак порушення митних правил; 2) необ`єктивність або неповнота провадження у справі або необ`єктивність її розгляду; 3) невідповідність викладених у постанові висновків фактичним обставинам справи; 4) винесення постанови неправомочною особою, безпідставне недопущення до участі в розгляді справи особи, притягнутої до відповідальності, або її представника, а також інше обмеження прав учасників провадження у справі про порушення митних правил та її розгляду; 5) неправильна або неповна кваліфікація вчиненого правопорушення; 6) накладення стягнення, не передбаченого цим Кодексом. Підставами для скасування чи зміни постанови про накладення адміністративного стягнення за порушення митних правил або про припинення провадження у справі про порушення митних правил можуть бути визнані й інші визначені законами обставини.

Оскаржувана постанова мотивована тим, що ОСОБА_1 вчинено протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, шляхом заявлення в електронній митній декларації неправдивих відомостей щодо вартості транспортного засобу.

Підставою для прийняття спірної постанови була інформація яка містилась у листі митних органів Королівства Швеції від 10.07.2020 № UTR2019-379 згідно якої шведські митні органи зв`язалися з компанією «GLOBAL TRIANGLЕ АВ» з метою одержання інформації на що компанія повідомила, що вони продали 53 з 59 автомобілів про які йдеться. Всі ці автомобілі були придбані і забрані клієнтами з України, і клієнти заплатили за автомобілі банківськими переказами. Шведські митні органи не можуть знайти жодної інформації в експортній системі про експорт жодного зі згаданих автомобілів з території Швеції.

До вказаної відповіді долучено рахунок-фактуру №448 від 31.08.2018р., із змісту якої вбачається, що автомобіль «BMW X4», номер кузова - НОМЕР_1 , продано швецькою компанією «GLOBAL TRIANGLЕ АВ» за 192500 швецьких крон (591857,61 грн. згідно з курсом НБУ на 21 листопада 2018 року) покупцю ОСОБА_10 , а не ОСОБА_1 .

Однак, окрім вказаного вище листа та фактури, відповідачем на підтвердження своїх доводів про те, що вартість транспортного засобу становить саме 192500 швецьких крон, не надано жодних доказів.

Відповідно до п. 7 Правил митного контролю та митного оформлення транспортних засобів, що переміщуються громадянами через митний кордон України, затверджених наказом Державної митної служби України 17 листопада 2005 року №1118 та зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 25 листопада 2005 року за №1428/11708, власник ТЗ або уповноважена особа, який переміщує ТЗ через митний кордон України, пред`являє його митному органу для проведення митного огляду й подає оригінали та ксерокопії таких документів: що підтверджують право власності на ТЗ або користування ним (у тому числі з правом розпорядження); реєстраційних (технічних) документів на транспортний засіб (якщо він перебував на обліку в реєстраційному органі іноземної держави чи України) з відмітками про зняття транспортного засобу з обліку, якщо такі документи видаються реєстраційним органом; митної декларації - у разі потреби; ВМД (у разі транзиту ТЗ, нового або знятого з обліку в реєстраційному органі, через митну територію України); що підтверджують право на надання пільг в оподаткуванні (у разі митного оформлення ТЗ з наданням пільг в оподаткуванні); паспортних документів та інших документів, визначених законодавством України та міжнародними договорами України, що дають право на перетин державного кордону, та/або паспорта громадянина (посвідчення особи з відміткою про місце проживання); посвідки чи іншого документа про постійне (тимчасове) проживання в Україні або за кордоном тощо; довідки про ідентифікаційний номер громадянина (за наявності).

Згідно з частиною 1 статті 248 МК України митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Відповідно до частини 1 статті 257 МК України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

Частиною 2 статті 264 МК встановлено, що митна декларація та інші документи подаються митному органу в електронному вигляді з дотриманням вимог цього Кодексу або на паперових носіях. Митна декларація на паперовому носії супроводжується її електронною копією. Разом з митною декларацією митному органу подаються рахунок або інший документ, що визначає вартість товару, та, у випадках, встановлених цим Кодексом, - декларація митної вартості. Відомості про документи, визначені частиною третьою статті 335 цього Кодексу, зазначаються декларантом або уповноваженою ним особою у встановленому порядку в митній декларації. На вимогу митного органу декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати митному органу оригінали таких документів або засвідчені в установленому порядку їх копії, якщо законодавством не передбачено подання оригіналів.

З метою визначення правильності заповнення поданої митної декларації та відповідності доданих до неї документів установленим вимогам митний орган здійснює перевірку митної декларації. Митна декларація приймається для митного оформлення, якщо вона подана за встановленою формою, підписана особою, яка її подала, і перевіркою цієї декларації встановлено, що вона містить всі необхідні відомості і до неї додано всі документи, визначені цим Кодексом. Факт прийняття митної декларації засвідчується посадовою особою митного органу, яка її прийняла, шляхом проставлення на ній відбитка відповідного митного забезпечення та інших відміток (номера декларації, дати та часу її прийняття тощо), у тому числі з використанням інформаційних технологій (частини 5, 6 статті 264 МК).

Відповідно до частини 5 статті 255 митне оформлення вважається завершеним після виконання всіх митних формальностей, визначених цим Кодексом відповідно до заявленого митного режиму, що засвідчується митним органом шляхом проставлення відповідних митних забезпечень (у тому числі за допомогою інформаційних технологій), інших відміток на митній декларації або документі, який відповідно до законодавства її замінює, а також на товаросупровідних та товарно-транспортних документах у разі їх подання на паперовому носії.

Згідно з ч. 7 ст. 54 МК України якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

Частиною 1 ст. 352 МК України передбачено, що під час проведення перевірок посадові особи митних органів можуть використовувати документи, визначені Митним кодексом України, податкову інформацію, експертні висновки, судові рішення, документально підтверджені відомості, отримані від уповноважених органів іноземних держав щодо вартісних, кількісних або якісних характеристик, країни походження, складу та інших характеристик, які мають значення для оподаткування товарів.

Незважаючи на зазначені законодавчі положення, за наявності спірної інформації щодо вартості транспортного засобу автотоварознавче дослідження в ході розгляду митної справи не проводилося, експертні висновки відсутні.

Слід зазначити, що імпортований позивачем автомобіль має свої особливості, як і кожен транспортний засіб в частині комплектації, пробігу, амортизації в ході експлуатації, поломок та пошкоджень, а різниця між вартістю товару, задекларованого особою та вартістю схожих товарів не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів.

Крім цього, митний орган у разі сумніву щодо характеристик транспортного засобу, який ввозиться на митну територію України, має повноваження запитувати у декларанта додаткові документи або коригувати митну вартість.

Однак, як убачається з матеріалів справи, рішення про коригування митної вартості відповідачем не приймалось й додаткові документи у декларанта не запитувались.

Відповідно до ч. 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За вказаних обставин, беручи до уваги, що обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень покладається на відповідача, який доказів правомірності оскаржуваної постанови, зокрема доказів про те, що ОСОБА_1 умисно подала неправдиві відомості та вчинила протиправні дії, спрямовані на зменшення розміру митних платежів, не надав, суд вважає, що обставини справи під час її розгляду відповідачем не були з`ясовані повно та об`єктивно, а відтак постанова в справі про порушення митних правил №0579/20900/21 від 29 червня 2021 року, винесена за наслідками такого розгляду, є неправомірною.

Окремо слід звернути увагу на доводи позивача про винесення оскаржуваної постанови поза межами строку, встановленого законом.

Згідно з частиною 1 статті 467 МК України, якщо справи про порушення митних правил відповідно до статті 522 цього Кодексу розглядаються митними органами або судами (суддями), адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше ніж через шість місяців з дня виявлення правопорушення. Строк накладення адміністративних стягнень у справах про порушення митних правил зупиняється на час розгляду таких справ судом.

Частиною 1 статті 522 МК України передбачено, що справи про порушення митних правил, передбачені статтями 468, 469, частинами першою - п`ятою статті 470, статтями 474, 475, 477-480, частинами першою - п`ятою статті 481, статтею 485 цього Кодексу, розглядаються митними органами.

Відповідно до статті 491 МК підставами для порушення справи про порушення митних правил є: 1) безпосереднє виявлення посадовими особами митного органу порушення митних правил; 2) офіційні письмові повідомлення про вчинення особою порушення митних правил, отримані від правоохоронних органів, а також органів, що здійснюють види контролю, зазначені у частині першій статті 319 цього Кодексу; 3) офіційні письмові повідомлення про вчинення порушення митних правил, отримані від митних та правоохоронних органів іноземних держав, а також від міжнародних організацій.

Фіксація правопорушення у протоколі про адміністративне правопорушення є наслідком відповідних дій посадових осіб з перевірки наявності в діях особи складу правопорушення та наявності підстав для притягнення такої особи до адміністративної відповідальності. Ці дії посадових осіб можуть вчинятися лише після виявлення правопорушення, тобто встановлення певного факту та загальних ознак вчиненого діяння.

При цьому, як зазначено Верховним Судом у постанові від 09 липня 2020 року у справі № 640/20172/16-а, статтею 467 МК встановлено строки накладення адміністративних стягнень у справах про порушення митних правил. Диспозиція статті 485 МК передбачає декілька варіантів об`єктивної сторони правопорушення, і порушення, що встановлене митним органом щодо позивача заявлення в митній декларації неправдивих відомостей щодо визначення митного режиму і як наслідок застосування пільги по сплаті митних платежів не носить триваючого характеру, оскільки є вчиненим з моменту подання відповідної декларації. Тобто, у даному випадку з моменту подання декларації ймовірно протиправні дії більше не вчиняються, відтак інкримінований позивачу склад діяння не носить триваючого характеру.

Також у постанові від 24 грудня 2020 року у справі № 461/3117/17 та у постанові від 24 грудня 2020 року у справі № 569/7509/16-а Верховний Суд дійшов висновку, що заявлення з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру в митних деклараціях неправдивих відомостей, необхідних для визначення митної вартості товару, та/або надання з цією ж метою митному органу документів, що містять такі відомості, не носить триваючого характеру, адже час можливого вчинення такого правопорушення безпосередньо пов`язаний з поданням відповідних декларацій.

Суд враховує зазначені висновки Верховного Суду, викладені у вказаних постановах, в силу приписів частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України та частини 6 статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

Судом установлено, що строк притягнення позивача до адміністративної відповідальності, передбаченої статтею 485 МК сплинув, оскільки часові рамки вчинення позивачем порушення митних правил, яке ставиться їй вину митним органом, листопад 2018 року, моментом виявлення такого липень 2020 року, після отримання відповіді уповноваженого органу Королівсьва Швеції, а оспорювана постанова відповідачем прийнята 29 червня 2021 року.

Твердження відповідача про те, що строк притягнення ОСОБА_1 до відповідальності у справі про порушення митних правил, не порушено, з посиланням на те, що відповідачу стало відомо про факт ухилення позивачем від сплати митних платежів лише після отримання 04 лютого 2021 року листа від ДМСУ, яким митниці надано лист митних органів Королівства Швеції від 10 липня 2020 року є безпідставним, оскільки вказаний лист отриманий уповноваженими державними органами України електронною поштою та підписаний електронним підписом, що безпосередньо зазначено у ньому.

Комунікація між митними органами, а саме передача інформації, вчинена поза розумними строками більш як через шість місяців з моменту отримання відомостей про імовірність порушення митних правил, не може свідчити про належне виконання своїх обов`язків службовими та посадовими особами митних органів та не може тлумачитися на користь останніх та на шкоду законним правам та інтересам осіб, які притягуються до адміністративної відповідальності.

Аналізуючи вимоги частини 1 статті 486, статті 489 МК щодо з`ясування обставин кожної справи та вирішення її з дотриманням вимог закону, приписів частини 1 статті 466 МК щодо застосування адміністративного стягнення за порушення митних правил не інакше, як на підставі та в порядку, що встановлені цим Кодексом та іншими законами України, частини 1 статті 531 МК щодо підстав для скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за порушення митних правил, оскільки з моменту вчинення правопорушення та до моменту винесення оскаржуваної постанови в справі про порушення митних правил сплинуло більше ніж шість місяців, суд приходить до переконання, що таке стягнення накладено поза межами строків, передбачених статтею 467 МК, що у свою чергу виключає можливість притягнення позивача до адміністративної відповідальності за порушення митних правил та накладення на неї адміністративного стягнення.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

З урахуванням конкретних обставин справи, встановлених під час судового розгляду, суд приходить до переконання про наявність достатніх підстав для скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 485 МК України в справі про порушення митних правил № 0579/20900/21 від 29 червня 2021 року та закриття справи про адміністративне правопорушення.

При цьому суд вважає, що позивачу слід поновити строк звернення до суду з зазначеним позовом, оскільки копію оскаржуваної постанови позивач отримала лише 05.07.2021р., а позов позивачем надіслано до суду поштою 09.07.2021р.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 5, 6, 9, 90, 122, 123, 242 246, 250, 255, 286, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Львівської митниці як відокремленого підрозділу Державної митної служби України про скасування постанови у справі про порушення митних правил № 0579/20900/21 від 29 червня 2021 року задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову в справі про порушення митних правил №0579/20900/21 від 29 червня 2021 року, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні порушення митних правил, передбаченого ст. 485 Митного кодексу України, та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 300% несплаченої суми митних платежів у сумі 141309,21 грн., і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Львівської митниці як відокремленого підрозділу Державної митної служби України на користь ОСОБА_1 понесений судовий збір у розмірі 454 (чотириста п`ятдесят чотири) грн..

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня проголошення судового рішення.

Повне рішення суду складено 26 травня 2022 року.

Відомості про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 .

Відповідач: Львівська митниця як відокремлений підрозділ Державної митної служби України, м. Львів, вул. Костюшка, 1.

СуддяН. М. Сташків