Справа № 320/3747/22
Суддя: Щавінський В.Р.
Дата ухвалення: 2022-05-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

27 травня 2022 року м. Київ №320/3747/22

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Щавінського В.Р., розглянувши в письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Старости Великосолтанівського старостинського округу Калинівської селищної ради Кострицького Олександра Миколайовича, Калинівської селищної ради про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Старости Великосолтанівського старостинського округу Калинівської селищної ради Кострицького Олександра Миколайовича, Калинівської селищної ради з вимогами:

- визнати протиправними дії Старости Великосолтанівського старостинського округу Калинівської селищної ради Кострицького Олександра Миколайовича щодо прийняття рішення про збільшення території кладовища, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом встановлення нового паркану на земельних ділянках поза межами кладовища;

- визнати протиправною бездіяльність Калинівської селищної ради щодо незабезпечення утримання в належному стані та охорони місць поховання у с. Хлепча Фастівського району Київської області;

- зобов`язати Старосту Великосолтанівського старостинського округу Калинівської селищної ради ОСОБА_2 , привести суміжні з кладовищем у с. Хлепча Фастівського району Київської області земельні ділянки до первісного стану шляхом демонтування нового паркану довжиною у 272 м., що встановлений 21.10.2021 на відстані 50 м. від житлових будівель мешканців с. Хлепча, та відновити огорожу кладовища у с. Хлепча Фастівського району Київської області по межі кладовища (місця розташування старого паркану, що встановлений ще 12.06.1995), а саме:

із північної сторони перенести новий паркан на 20 м. на південь;

із західної сторони перенести новий паркан на 20 м. на схід;

із південної сторони перенести новий паркан на 8 м. на північ;

після демонтажу та перенесення загальна довжина паркану з трьох сторін (північної, західної та південної) повинна становити не більше 169 м.

Також, позивачем разом з позовною заявою подано до суду заяву про забезпечення позову, в якій просить суд заборонити Старості Великосолтанівського старостинського округу Калинівської селищної ради Кострицькому Олександру Миколайовичу та Калинівській селищній раді надавати дозволи на поховання померлих на суміжних з кладовищем у с. Хлепча Фастівського району Київської області земельних ділянках, а саме на території від місця розташування старого паркану цього кладовища, що встановлений ще 12.06.1995 (межа кладовища у с. Хлепча Фастівського району Київської області) до встановленого нового біля цього кладовища паркану довжиною у 272 м., що встановлений 21.10.2021.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 21.04.2022 у задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову відмовлено.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 26.04.2022 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Від представника позивача до суду надійшло письмове клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, яке мотивовано тим, що справа має суттєве значення для сторін, справа є складною та має значний обсяг доказів, розгляд справи становить значний суспільний інтерес, розгляд справи в порядку спрощеного провадження без участі сторін вплине на права позивача. Відтак, є правові підстави для розгляду даної справи за правилами загального позовного провадження.

Вирішуючи вказане клопотання, суд зазначає таке.

Статтею 12 КАС України встановлено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного) (частина перша).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи (частина друга).

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні (частина третя).

Виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України «Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років»; 6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу (частина четверта).

Умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом (частина п`ята).

Для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи щодо: 1) прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, окрім справ, в яких позивачами є службові особи, які у значенні Закону України «Про запобігання корупції» займають відповідальне та особливо відповідальне становище; 2) оскарження бездіяльності суб`єкта владних повноважень або розпорядника інформації щодо розгляду звернення або запиту на інформацію; 3) оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг; 4) припинення за зверненням суб`єкта владних повноважень юридичних осіб чи підприємницької діяльності фізичних осіб-підприємців у випадках, визначених законом, чи відміни державної реєстрації припинення юридичних осіб або підприємницької діяльності фізичних осіб-підприємців; 5) оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо в`їзду (виїзду) на тимчасово окуповану територію; 6) оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 7) стягнення грошових сум, що ґрунтуються на рішеннях суб`єкта владних повноважень, щодо яких завершився встановлений цим Кодексом строк оскарження; 8) типові справи; 9) оскарження нормативно-правових актів, які відтворюють зміст або прийняті на виконання нормативно-правового акта, визнаного судом протиправним і нечинним повністю або в окремій його частині; 10) інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження; 11) перебування іноземців або осіб без громадянства на території України (частина шоста).

Згідно статті 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності (частина перша).

За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті (частина друга).

При вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження (частина тертя).

За правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (частина четверта).

Суд має відмовити у розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження або постановити ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, якщо після прийняття судом до розгляду заяви позивача про збільшення розміру позовних вимог або зміну предмета позову справа підпадає під дію частини четвертої цієї статті (частина п`ята).

Приписами статті 260 КАС України встановлено, що питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі (частина перша).

У випадку, передбаченому частиною першою статті 259 цього Кодексу, за наслідками розгляду відповідного клопотання позивача суд з урахуванням конкретних обставин справи може: 1) задовольнити клопотання та визначити строк відповідачу для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження; або 2) відмовити в задоволенні клопотання та розглянути справу за правилами загального позовного провадження (частина друга).

З урахуванням положень наведених вище норм КАС України, зважаючи на неналежність даного спору до визначеного КАС України переліку спорів, які розглядаються виключно за правилами загального позовного провадження, під час вирішення питання про відкриття провадження у даній справі судом ухвалено розглядати дану адміністративну справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Водночас у клопотанні про розгляд справи за правилами загального позовного провадження не наведено переконливих аргументів на підтвердження наявності обставин, які перешкоджають розгляду даної справи за правилами спрощеного позовного провадження, а також не наведено обґрунтування того, що розгляд даної адміністративної справи за правилами загального позовного провадження сприятиме більш швидкому та повному її розгляду. Відтак, суд дійшов висновку про необґрунтованість зазначеного клопотання та відсутність обґрунтованих підстав для розгляду даної адміністративної справи за правилами загального позовного провадження.

Проте, суд зазначає, що статтею 262 КАС України встановлено, зокрема, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін (частина п`ята).

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КАС України, розгляд справи відбувається в судовому засіданні.

Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи (ч.2 ст. 194 КАС України).

З урахуванням вищевказаного клопотання представника позивача та обставин даної адміністративної справи, необхідності у встановленні обставин та заслуховуванні сторін, з метою повного та всебічного її розгляду, суд дійшов висновку, що дану справу слід розглядати в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Керуючись статтями 12, 194, 257, 260, 262 КАС України, суд

у х в а л и в:

1. Відмовити в задоволенні клопотання представника позивача адвоката Торгашина Олександра Михайловича про розгляд адміністративної справи №320/3747/22 за правилами загального позовного провадження.

2. Судове засідання призначити на 22 червня 2022 року о 15:30 год.

Судове засідання відбуватиметься в приміщенні Київського окружного адміністративного суду (адреса: м. Київ, бульвар Лесі Українки, 26, 2-й під`їзд, 10-й поверх).

3. Викликати для участі в судовому засіданні сторони (їх представників).

4. Копію ухвали надіслати (видати) особам, які беруть участь у справі, зокрема, шляхом направлення тексту ухвали електронною поштою, факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), телефонограмою.

Відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Щавінський В.Р.