Справа № 280/13070/21
Суддя: Сацький Роман Вікторович
Дата ухвалення: 2022-05-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

27 травня 2022 року Справа № 280/13070/21 м.Запоріжжя
Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Сацький Р.В., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощенного позовного провадження адміністративну справу

за позовом Першого заступника Шевченківської окружної прокуратури міста Запоріжжя в інтересах держави в особі

позивача 1: Запорізької обласної державної адміністрації

позивача 2: Управління містобудування та архітектури Запорізької обласної державної адміністрації

до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Будинок культури ЗАЗ»

про зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

28 грудня 2021 року до Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Першого заступника Шевченківської окружної прокуратури міста Запоріжжя в інтересах держави в особі Запорізької обласної державної адміністрації (далі по тексту позивач 1) та Управління містобудування та архітектури Запорізької обласної державної адміністрації (далі по тексту позивач 2) до Товариства з обмеженою відповідальністю «Будинок культури ЗАЗ» (далі по тексту відповідач), в якому позивач просить суд:

- зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю «Будинок культури ЗАЗ» (, юридична адреса: просп. Соборний, буд. 9, м. Запоріжжя, 69063) укласти з Управлінням містобудування та архітектури Запорізької обласної державної адміністрації (, юридична адреса: вул. Перемоги, 129-А, м. Запоріжжя, 69057) охоронний договір на об`єкт культурної спадщини місцевого значення - будинок театру клубу «Металіст», розташований по просп. Соборному, 9 у м. Запоріжжі, охоронний номер 4466/ЗП, на умовах і в порядку, визначених постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.2001 №1768.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, Шевченківською окружною прокуратурою міста Запоріжжя Запорізької області під час реалізації повноважень, визначених статтею 131-1 Конституції України та статтею 23 Закону України «Про прокуратуру» виявлено порушення інтересів держави у сфері дотримання законодавства про охорону культурної спадщини. Так, прокурором з`ясовано, що відповідачу належать на праві власності пам`ятка архітектурної спадщини - будинок театру - клубу «Металіст» (колишня назва - будинок культури їм. А.О.Жданова), 1924-1925 років побудови, розташований за адресою: м. Запоріжжя, пр. Соборний, 9 (раніше - проспект Леніна, 9). Відомості про право власності на указане нерухоме майно 04.05.2007 внесено до Реєстру прав власності на нерухоме майно на підставі договору купівлі - продажу від 24.04.2007 № 1-1007 (реєстраційний номер майна 17935885), 23.07.2013 відповідний запис про право було перенесено до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, а саме: інв. № 170, палац культури літ. А-2, загальною площею 2641,5 кв. м (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01).

Згідно наказу Міністерства культури України №154 від 03.03.2017 «Про занесення об`єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України та внесення змін до наказу Мінкультури від 16.12.2016 № 1198 занесений до Державного реєстру нерухомих пам`яток України за категорією місцевого значення (додаток 1 до Наказу), як пам`ятка архітектури та історії (охоронний номер 4466/ЗП), що розташована за адресою: м. Запоріжжя, просп. Соборний, 9. З посиланням на приписи Закону України «Про охорону культурної спадщини» прокурор вказує, що на відповідача цим Законом покладено обов`язок укласти з відповідним органом охорони культурної спадщини охоронний договір не пізніше ніж через один місяць з моменту отримання пам`ятки чи її частини у власність або у користування. Усупереч імперативним приписам Закону України «Про охорону культурної спадщини» відповідач з часу набуття у власність і до часу подачі цього позову не уклав з Управлінням містобудування та архітектури облдержадміністрації як органом охорони культурної спадщини охоронного договору, який за правовими позиціями Верховного Суду є адміністративним договором. Також прокурор зазначає, що Запорізька ОДА неодноразово зверталась до відповідача з приводу укладення охоронного договору, однак не вживала належних і дієвих заводів задля захисту інтересів держави та усунення порушень відповідачем законодавства у сфері охорони культурної спадщини, у тому числі і після повідомлень прокурора про необхідність вжити відповідні заходи. Оскільки позивач неналежно виконує свої функції і повноваження у спірних правовідносинах, прокурор вважає, що у нього виникло право на представництво інтересів держави та на звернення до суду із цим позовом.

Ухвалою від 04 січня 2022 року відкрито провадження у справі та вирішено розглядати її за правилами спрощеного позовного провадження, судове засідання призначено на 25 січня 2022 року об 16 год. 30 хв.

25 січня 2022 р. ухвалою суду відкладено судове засідання на 24 лютого 2024 року об 15 год. 00 хв.

27 травня 2022 р. ухвалою суду відмовлено у задоволені клопотання представника відповідача про відкладення судового засідання.

18 лютого 2022 р. від відповідача надійшов до суду відзив на позовну заяву, в якому представник вважає позов передчасним та просить суд у задоволені позовної заяви відмовити у повному обсязі, з підстав, викладених у письмовому відзиві.

22 лютого 2022 р. від Першого заступника керівника Шевченківської окружної прокуратури міста Запоріжжя Запорізької області надійшов до суду відповідь на відзив, в якому представник прокуратури зазначає, що існують порушення вимог законодавства у сфері охорони культурної спадщини з боку відповідача. Крім того представник прокуратури звертає увагу суду, що до відзиву не долучено жодного доказу на підтвердження доводів, викладених у відзиві.

Статтею 258 КАС України передбачено, що суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до п. 10 ч.1 ст. 4 КАС України, письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

За таких обставин, у зв`язку з неявкою у судове засідання 24 лютого 2022 року усіх учасників розгляду справи, суд дійшов висновку про наявність підстав для розгляду справи в порядку письмового провадження, фіксація судового засідання за допомогою технічного засобу, відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України не здійснювалось.

Дослідивши подані прокурором та відповідачем документи і матеріали, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

У приватній власності Товариства з обмеженою відповідальністю «Будинок культури ЗАЗ» (перебуває будинок театру-клубу «Металіст» (колишня назва - будинок культури їм. А.О. Жданова), 1924-1925 років побудови, розташований за адресою: м. Запоріжжя, просп. Соборний, 9 (раніше - проспект Леніна, 9). Відомості про право власності на указане нерухоме майно 04.05.2007 внесено до Реєстру прав власності на нерухоме майно на підставі договору купівлі - продажу від 24.04.2007 № 1-1007 (реєстраційний номер майна 17935885), 23.07.2013 відповідний запис про право було перенесено до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, а саме: інв. № 170, палац культури літ. А-2, загальною площею 2641,5 кв. м (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01).

Рішенням виконкому Запорізької обласної ради депутатів трудящих № 55 від 10.02.1971 будинок культури ім. А.О.Жданова, який на разі перейменовано в театр - клубу «Металіст» взято на облік, як пам`ятку історії місцевого значення.

В подальшому, наказом Міністерства культури України №154 від 03.03.2017 «Про занесення об`єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України та внесення змін до наказу Мінкультури від 16.12.2016 № 1198», будинок театру-клубу «Металіст» занесено до Державного реєстру нерухомих пам`яток України за категорією місцевого значення (додаток 1 до Наказу), як пам`ятка архітектури та історії (охоронний номер 4466/ЗП), що розташована за адресою: м. Запоріжжя, просп. Соборний, 9.

Крім того, до розроблення паспорту об`єкта (пам`ятки) культурної спадщини від 05.08.2016, будинок театру «Металіст», згідно паспорту пам`ятки історії та культури СРСР від 05.04.1977 мав статус пам`ятки історії, іменованого «Будинком, в якому перебував ОСОБА_1 ».

Відповідно до розпорядження голови Запорізької обласної державної адміністрації від 17.12.2008 № 482 « Про уповноважений орган охорони культурної спадщини в Запорізькій області» з доповненнями внесеними розпорядженням голови Запорізької обласної державної адміністрації від 10.08.2009 № 263, Управління містобудування та архітектури облдержадміністрації визначено уповноваженим органом виконавчої влади у сфері охорони культурної спадщини в Запорізькій області в частині пам`яток архітектури та містобудування.

У зв`язку з відсутністю укладеного охоронного договору на указану пам`ятку культурної спадщини Управлінням містобудування та архітектури Запорізької обласної державної адміністрації на адресу TOB «Будинок культури ЗАЗ» неодноразово надсилались листи щодо необхідності укласти охоронний договір, що підтверджується листами від 01.07.2021 № 0597/03-05, 13.10.2021 № 03-05/157.

Водночас, станом на час подання даного позову, TOB «Будинок культури ЗАЗ», як власник пам`ятки архітектури, історії місцевого значення, не уклав з відповідним органом охоронний договір на об`єкт культурної спадщини - пам`ятку архітектури, історії місцевого значення - Будинок театру-клубу «Металіст» (охоронний номер 4466-Зп), розташованої по просп. Соборному, 9 у м. Запоріжжі, що підтверджується листами Запорізької обласної державної адміністрації від 13.07.2021 № 06154/08-46, 19.08.2021 № 08078/08-46, 13.10.2021 № 09526/08-46, від 09.11.2021 № 10410/08-46, №11624/08-46 від 20.12.2021.

Шевченківською окружною прокуратурою міста Запоріжжя Запорізької області в ході виконання конституційних повноважень неодноразово на адресу Запорізької обласної державної адміністрації надсилались листи (№57-1481вих21 від 24.06.2021, №57-2330вих21 від 16.08.2021, №57-2928вих21 від 27.09.2021, №57-3031вих21 від 20.10.2021, №57-3807вих21 від 23.11.2021) про надання інформації, щодо укладення між облдержадміністрацією та TOB «Будинок культури ЗАЗ» охоронного договору, а також, щодо вжиття заходів, направлених на укладення даного договору.

Згідно із інформацією Запорізької обласної державної адміністрації (лист №06154/08-46 від 13.07.2021, №11624/08-46 від 20.12.2021) установлено, що відповідно до розпорядження голови Запорізької обласної державної адміністрації №482 від 17.12.2008, уповноваженим органом виконавчої влади у сфері охорони культурної спадщини в Запорізькій області визначено Департамент культури, туризму, національностей та релігій облдержадміністрації - в частині пам`яток історії, археології та монументального мистецтва та Управління містобудування та архітектури облдержадміністрації - в частині пам`яток архітектури та містобудування.

Також встановлено, що облдержадміністрацією на адресу TOB «Будинок культури ЗАЗ» двічі були направлені листи (лист №0597/03-05від 01.07.2021 та №03-05/157 від 13.10.2021) про укладення охоронного договору на пам`ятку архітектурної спадщини - будинок театру - клубу «Металіст».

Згідно інформації Запорізької обласної державної адміністрації №08078/08- 46 від 19.09.2021, №09526/08-46 від 13.10.2021, №11624/08-46 від 20.12.2021 станом на 29.08.2021, на 06.10.2021 та на 14.12.2021 до Управління архітектури та містобудування облдержадміністрації, а також до Департаменту культури, туризму, національностей та релігій облдержадміністрації звернення, щодо укладення охоронного договору на вищевказаний об`єкт нерухомості не надходило, заходи позовного характеру облдержадміністрацією не вживались.

Згідно інформації Запорізької обласної державної адміністрації №11624/08-46 від 20.12.2021 станом на 14.12.2021 охоронний договір на пам`ятку архітектурної спадщини - будинок театру - клубу «Металіст», не укладався.

У зв`язку із наведеним позивач прийшов до переконання, що через бездіяльність відповідача з питань укладення охоронного договору на об`єкт культурної спадщини, позивач звернувся з даним позовом до суду.

При вирішенні спору, суд виходить з такого.

Даючи правову оцінку обставинам вказаної справи, суд зважає на таке.

Щодо юрисдикції спору.

Згідно з пунктом 4 частини 1 статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, у спорах, що виникають з приводу укладання, виконання, припинення, скасування чи визнання нечинними адміністративних договорів.

За визначенням, наданим у пункті 16 частини 1 статті 4 КАС України, адміністративний договір - це спільний правовий акт суб`єктів владних повноважень або правовий акт за участю суб`єкта владних повноважень та іншої особи, що ґрунтується на їх волеузгодженні, має форму договору, угоди, протоколу, меморандуму тощо, визначає взаємні права та обов`язки його учасників у публічно-правовій сфері і укладається на підставі закону.

Верховним Судом у постанові від 23 грудня 2019 року у справі № 806/1536/18 сформульовано правовий висновок, згідно з яким охоронний договір за своєю правовою природою є адміністративним договором - актом за участю суб`єкта владних повноважень та співвласника пам`ятки культурної спадщини, визначає взаємні права та обов`язки його учасників у публічно-правовій сфері (реалізація державного управління охороною культурної спадщини) і спрямований на реалізацію норм Закону України «Про охорону культурної спадщини», випливає з владних управлінських функцій суб`єкта владних повноважень, передбачених вказаним законом, а також містить владне зобов`язання для іншого суб`єкта договору.. Укладання такого договору відбувається замість видання індивідуального акта органу охорони культурної спадщини, яким покладається на власника зобов`язання щодо забезпечення збереження пам`ятки, щойно виявленого об`єкта культурної спадщини чи її (його) частини.

Таким чином, цей спір виник з приводу укладення адміністративного договору, а тому належить до юрисдикції адміністративного суду.

Щодо підстав для звернення прокурора до суду.

Відповідно до ст.19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У відповідності до ст.131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

У відповідності до ст.131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Право на звернення прокурора або його заступника до адміністративного суду в інтересах держави передбачено ст.24 Закону України «Про прокуратуру» та ст.53 КАС України.

Частиною 3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що підставою представництва у суді інтересів держави є наявність порушень або загрози порушень інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Згідно з ч.3 ст.53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами..

Відповідно до ч.5 ст.53 КАС України (в редакції, що діє на даний час) у разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Враховуючи зазначене, звернення прокурора з даним позовом зумовлено відсутністю органу, уповноваженого на звернення до суду з відповідним позовом до органу місцевого самоврядування, та необхідністю врегулювання відносин у сфері охорони культурної спадщини.

У відповідності із частинами 3, 4, 6 статті 23 Закону України від 14.10.2014 № 1697-VII «Про прокуратуру», прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Під час здійснення представництва інтересів громадянина або держави у суді прокурор, зокрема, має право в порядку, передбаченому процесуальним законом та законом, що регулює виконавче провадження: звертатися до суду з позовом (заявою, поданням); вступати у справу, порушену за позовом (заявою, поданням) іншої особи, на будь-якому етапі судового провадження; ініціювати перегляд судових рішень, у тому числі у справі, порушеній за позовом (заявою, поданням) іншої особи; брати участь у розгляді справи; брати участь у виконавчому провадженні при виконанні рішень у справі, в якій прокурором здійснювалося представництво інтересів громадянина або держави в суді; з дозволу суду ознайомлюватися з матеріалами справи в суді та матеріалами виконавчого провадження, робити виписки з них, отримувати безоплатно копії документів, що знаходяться у матеріалах справи чи виконавчого провадження.

У даному випадку в спірних правовідносинах у сфері охорони культурної спадщини наявний суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесено захист інтересів держави у вказаній сфері правовідносин Запорізької ОДА в особі свого структурного підрозділу Управління містобудування та архітектури як спеціально уповноважений орган охорони культурної спадщини, який неналежним чином виконує свої повноваження. Прокурор завчасно повідомив Запорізьку ОДА про намір звернутись до суду і остання не заперечує щодо цього, а в поданих до суду поясненнях підтримує позов і просить його задовольнити.

Враховуючи наведене, суд вважає, що прокурор виконав вимоги статті 53 КАС України, статті 23 Закону України «Про прокуратуру», а тому Запорізька ОДА у цій справі набула статусу позивача.

Щодо суті спору.

Правові, організаційні, соціальні та економічні відносини у сфері охорони культурної спадщини регулює Закон України «Про охорону культурної спадщини» від 08.06.2000 №1805-III (далі-Закон №1805-III).

За Преамбулою цього Закону об`єкти культурної спадщини, які знаходяться на території України, у межах її територіального моря та прилеглої зони, охороняються державою.

Охорона об`єктів культурної спадщини є одним із пріоритетних завдань органів державної влади та органів місцевого самоврядування.

За визначеннями, наведеними у статті 1 Закону №1805-III:

- об`єкт культурної спадщини визначне місце, споруда (витвір), комплекс (ансамбль), їхні частини, пов`язані з ними рухомі предмети, а також території чи водні об`єкти (об`єкти підводної культурної та археологічної спадщини), інші природні, природно-антропогенні або створені людиною об`єкти незалежно від стану збереженості, що донесли до нашого часу цінність з археологічного, естетичного, етнологічного, історичного, архітектурного, мистецького, наукового чи художнього погляду і зберегли свою автентичність;

- пам`ятка культурної спадщини (далі пам`ятка) - об`єкт культурної спадщини, який занесено до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, або об`єкт культурної спадщини, який взято на державний облік відповідно до законодавства, що діяло до набрання чинності цим Законом, до вирішення питання про включення (невключення) об`єкта культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України;

- охорона культурної спадщини - система правових, організаційних, фінансових, матеріально-технічних, містобудівних, інформаційних та інших заходів з обліку (виявлення, наукове вивчення, класифікація, державна реєстрація), запобігання руйнуванню або заподіянню шкоди, забезпечення захисту, збереження, утримання, відповідного використання, консервації, реставрації, ремонту, реабілітації, пристосування та музеєфікації об`єктів культурної спадщини.

Пунктом 3 Розділу X «Прикінцеві положення» Закону №1805-ІІІ установлено, що об`єкти, включені до списків (переліків) пам`яток історії та культури відповідно до Закону Української РСР «Про охорону і використання пам`яток історії та культури», визнаються пам`ятками відповідно до цього Закону.

Згідно із частиною 1 статті 3 Закону № 1805-ІІІ державне управління у сфері охорони культурної спадщини покладається на Кабінет Міністрів України, спеціально уповноважені органи охорони культурної спадщини.

До спеціально уповноважених органів охорони культурної спадщини належать: центральні органи виконавчої влади, що забезпечують формування та реалізують державну політику у сфері охорони культурної спадщини; орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим; обласні, районні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації; виконавчий орган сільської, селищної, міської ради.

За змістом пункту 17 частини 1 статті 6 Закону № 1805-ІІІ до повноважень органу виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів охорони культурної спадщини обласних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій відповідно до їхньої компетенції належить укладення охоронних договорів на пам`ятки.

За змістом частин 1, 3 та 4 статті 23 Закону № 1805-ІІІ усі власники пам`яток, щойно виявлених об`єктів культурної спадщини чи їх частин або уповноважені ними органи (особи) незалежно від форм власності на ці об`єкти зобов`язані укласти з відповідним органом охорони культурної спадщини охоронний договір.

Порядок укладання охоронних договорів та їхні типові форми затверджуються Кабінетом Міністрів України. Відсутність охоронного договору не звільняє особу від обов`язків, що випливають із цього Закону. Власник або уповноважений ним орган, користувач зобов`язані утримувати пам`ятку в належному стані, своєчасно провадити ремонт, захищати від пошкодження, руйнування або знищення відповідно до цього Закону та охоронного договору (ч. 1 ст. 24 Закону № 1805-ІІІ).

Статтею 25 Закону № 1805-ІІІ визначено, що надання об`єктів культурної спадщини, що є пам`ятками, в користування юридичним та фізичним особам з науковою, культурно-освітньою, туристичною та іншою метою здійснюється з дотриманням встановлених цим Законом вимог. Юридичні та фізичні особи, у користуванні яких перебувають пам`ятки, відповідають за їхню збереженість і зобов`язані дотримувати вимог органів охорони культурної спадщини. Юридичні та фізичні особи зобов`язані забезпечити збереженість пам`яток на землях, якими вони користуються, та укладати з органами охорони культурної спадщини охоронні договори.

Розпорядженням голови Запорізької обласної державної адміністрації від 17.12.2008 № 482 «Про уповноважений орган охорони культурної спадщини в Запорізькій області» з доповненнями, внесеними розпорядженням голови Запорізької обласної державної адміністрації від 10.08.2009 № 263, Управління містобудування та архітектури облдержадміністрації визначено уповноваженим органом виконавчої влади у сфері охорони культурної спадщини в Запорізькій області в частині пам`яток архітектури та містобудування.

З аналізу вищенаведених норм права вбачається, що об`єкти культурної спадщини охороняються законом навіть при відсутності належним чином укладеного охоронного договору. В той же час, охоронний договір встановлює чіткі вимоги для збереження історичних пам`яток та інших об`єктів, що становлять культурну цінність.

Пунктом 2 Порядку укладення охоронних договорів на пам`ятки культурної спадщини, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.2001 № 1768 (далі - Порядок № 1768) передбачено, що, власник пам`ятки чи її частини або уповноважений ним орган (особа) зобов`язаний не пізніше ніж через один місяць з моменту отримання пам`ятки чи її частини у власність або у користування укласти охоронний договір з відповідним органом охорони культурної спадщини.

При цьому охоронний договір встановлює режим використання пам`ятки культурної спадщини чи її частини, у тому числі території, на якій вона розташована (п. 1 Порядку №1768).

Водночас, у пункті 5 Порядку № 1768 зазначено, що в охоронному договорі, складеному за зразком згідно з додатком, зазначаються особливості режиму використання пам`ятки, види і терміни виконання реставраційних, консерваційних, ремонтних робіт, робіт з упорядження її території, інших пам`яткоохоронних заходів, необхідність яких визначається відповідним органом охорони культурної спадщини.

Відповідно до пункту 6 Порядку № 1768 до охоронного договору додаються: 1) акт технічного стану пам`ятки (форма якого затверджується центральним органом виконавчої влади у сфері охорони культурної спадщини) на момент укладення охоронного договору. Для ансамблів (комплексів) складається окремий акт на кожний їх об`єкт. Акт технічного стану поновлюється не рідше ніж раз на 5 років. Якщо стан пам`ятки значно змінився (після проведення ремонтних, реставраційних та інших робіт чи внаслідок дії чинників, що призвели до руйнування або пошкодження), - у п`ятиденний термін після його зміни; 2) опис культурних цінностей і предметів, які належать до пам`ятки, знаходяться на її території чи пов`язані з нею і становлять історичну, наукову, художню цінність, з визначенням місця і умов зберігання та використання; 3) план поверхів пам`яток-будівель і споруд (у масштабі 1:100); 4) план інженерних комунікацій та зовнішніх мереж (за наявності); 5) генеральний план земельної ділянки, на якій розташована пам`ятка (у масштабі 1:50, 1:100, 1:500, 1:1000 або 1:2000); 6) паспорт пам`ятки.

Таким чином, із аналізу положень Закону №1805-ІІІ та Порядку №1768 слідує, що юридичні або фізичні особи, у власності або користуванні яких перебувають об`єкти культурної спадщини чи їх частини, зобов`язані укласти з відповідним органом охорони культурної спадщини охоронний договір встановленого зразка, до якого мають бути додані додаткові документи. Тобто, обов`язок укладення охоронного договору покладається саме на власника пам`ятки, а не на орган охорони культурної спадщини, і саме власник повинен бути його ініціатором.

Такий самий висновок викладений Верховним Судом у постанові від 13 грудня 2018 року у справі №826/4605/16, у постанові від 23 грудня 2019 року у справі №806/1536/18 та у постанові від 19 лютого 2021 року у справі № 826/25854/15.

Як установлено судом, у приватній власності Товариства з обмеженою відповідальністю «Будинок культури ЗАЗ» (далі по тексту - TOB «Будинок культури ЗАЗ») перебуває будинок театру-клубу «Металіст» (колишня назва - будинок культури їм. А.О. Жданова), 1924-1925 років побудови, розташований за адресою: м. Запоріжжя, просп. Соборний, 9 (раніше - проспект Леніна, 9). Відомості про право власності на указане нерухоме майно 04.05.2007 внесено до Реєстру прав власності на нерухоме майно на підставі договору купівлі - продажу від 24.04.2007 № 1-1007 (реєстраційний номер майна 17935885), 23.07.2013 відповідний запис про право було перенесено до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, а саме: інв. № 170, палац культури літ. А-2, загальною площею 2641,5 кв. м (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01).

Рішенням виконкому Запорізької обласної ради депутатів трудящих № 55 від 10.02.1971 будинок культури ім. А.О.Жданова, який на разі перейменовано в театр - клубу «Металіст» взято на облік, як пам`ятку історії місцевого значення.

В подальшому, наказом Міністерства культури України №154 від 03.03.2017 «Про занесення об`єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України та внесення змін до наказу Мінкультури від 16.12.2016 № 1198», будинок театру-клубу «Металіст» занесено до Державного реєстру нерухомих пам`яток України за категорією місцевого значення (додаток 1 до Наказу), як пам`ятка архітектури та історії (охоронний номер 4466/ЗП), що розташована за адресою: м. Запоріжжя, пр. Соборний, 9.

Крім того, до розроблення паспорту об`єкта (пам`ятки) культурної спадщини від 05.08.2016, будинок театру «Металіст», згідно паспорту пам`ятки історії та культури СРСР від 05.04.1977 мав статус пам`ятки історії, іменованого «Будинком, в якому перебував ОСОБА_1 ».

Органом охорони культурної спадщини неодноразово повідомлялось відповідачу про обов`язок укласти охоронний договір.

Проте усупереч прямим приписам Закону України «Про охорону культурної спадщини» відповідач не виконав свого обов`язку з укладення охоронних договорів з органом охорони культурної спадщини на вказану вище пам`ятку архітектури, починаючи з моменту набуття права власності і до часу розгляду судом цієї справи.

Зважаючи на викладені обставини, а також на те, що допущене відповідачем правопорушення у вигляді не укладення охоронних договорів, є триваючим, на теперішній час відповідач зобов`язаний укласти з Управлінням містобудування та архітектури Запорізької обласної державної адміністрації (, юридична адреса: вул. Перемоги, 129 А, м. Запоріжжя, 69057) охоронний договір на об`єкт культурної спадщини місцевого значення - будинок театру клубу «Металіст», розташований по пр. Соборному, 9 у м. Запоріжжі, охоронний номер 4466/ЗП, на умовах і в порядку, визначених постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.2001 №1768.

У рішенні Конституційного Суду України від 14.12.2011 № 19-рп/2011 зазначено, що права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави (ч. 2 ст. З Конституції України); для здійснення такої діяльності органи державної влади та місцевого самоврядування, їх посадові і службові особи наділені публічною владою, тобто мають реальну можливість на підставі повноважень, встановлених Конституцією і законами України, приймати рішення чи вчиняти певні дії.

У постанові від 15.07.2019 у справі № 420/5625/18 Верховний Суд дійшов висновку, що під судовим захистом прав розуміється передбачений законодавством засіб, за допомогою якого може бути досягнуте припинення, запобігання, усунення порушення права, його відновлення і (або) компенсація витрат, викликаних порушенням права; обраний спосіб захисту має безпосередньо втілювати мету, якої прагне досягти суб`єкт захисту, тобто мати наслідком повне припинення порушення його прав та охоронюваних законом інтересів.

Право суспільства на збереження історичних пам`яток та інших об`єктів, що становлять культурну цінність, гарантоване статтею 54 Конституції України.

У даному спорі приватне право (інтерес) відповідача протиставляється публічному інтересу, який виражається у збереженні та охороні історико-культурної спадщини.

Відтак, забезпечення справедливого балансу приватного та публічного інтересів у даній справі полягає у необхідності дотримання відповідачем вимог законодавства про охорону культурної спадщини, визначених, зокрема, Законом України «Про охорону культурної спадщини».

Аналогічний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 21.08.2019 у справі № 826/12524/18.

Отже, державний інтерес у цій справі полягає у зупиненні порушень відповідачем законодавства щодо охорони культурної спадщини шляхом укладення ним охоронного договору на пам`ятку культурної спадщини з метою встановлення режиму використання пам`ятки та відповідальності відповідача за порушення такого режиму.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що пред`явлення прокурором позову зобов`язального характеру є ефективним способом захисту інтересів держави, що спрямований на реалізацію державою примусу щодо виконання вимог Основного Закону, а тому позов підлягає задоволенню, за виключенням вимоги погодити охоронний договір з Міністерством культури та інформаційної політики України, оскільки зі змісту Закону №1805-ІІІ та Порядку №1768 вбачається, що обов`язок щодо погодження охоронного договору покладено на орган охорони культурної спадщини, яким у цьому випадку є позивач.

Відповідно до ч. 3 ст.139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз. У позовній заяві керівник Запорізької окружної прокуратури просить стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати зі сплати судового збору у сумі 2270,00 грн.

Враховуючи, що позивачем понесені судові витрати лише зі сплати судового збору, відтак підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 72-74, 77, 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Першого заступника Шевченківської окружної прокуратури міста Запоріжжя в інтересах держави в особі Запорізької обласної державної адміністрації (69107, м. Запоріжжя, просп. Соборний, буд. 164, ), Управління містобудування та архітектури Запорізької обласної державної адміністрації (69057, м. Запоріжжя, вул. Перемоги, буд. 129 А, ) до Товариства з обмеженою відповідальністю «Будинок культури ЗАЗ» (69063, м. Запоріжжя, просп. Соборний, буд. 9, ) про зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити у повному обсязі.

Зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю «Будинок культури ЗАЗ» (, юридична адреса: просп. Соборний, буд. 9, м. Запоріжжя, 69063) укласти з Управлінням містобудування та архітектури Запорізької обласної державної адміністрації (, юридична адреса: вул. Перемоги, 129-А, м. Запоріжжя, 69057) охоронний договір на об`єкт культурної спадщини місцевого значення - будинок театру клубу «Металіст», розташований по просп. Соборному, 9 у м. Запоріжжі, охоронний номер 4466/ЗП, на умовах і в порядку, визначених постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.2001 №1768.

В задоволені вимоги про стягнення судових витрат - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його (її) проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення в повному обсязі виготовлено та підписане суддею 27 травня 2022 року.

Суддя Р.В. Сацький