Справа № 240/38380/21
Суддя: Горовенко Анна Василівна
Дата ухвалення: 2022-05-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

26 травня 2022 року м. Житомир

справа № 240/38380/21

категорія 112050000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Горовенко А.В., перевіривши виконання вимог законодавства при зверненні з позовною заявою ОСОБА_1 до Головного центру спеціального контролю Національного центру управління та випробувань космічних засобів про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії,-

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення Житлової комісії Головного центру спеціального контролю Національного центру управління та випробувань космічних засобів Державного космічного агентства України, прийняте у формі протоколу № 164 від 17.10.2018 року, яким вирішено питання про зняття з квартирного обліку Головного центру спеціального контролю Національного центру управління та випробувань космічних засобів Державного космічного агентства України ОСОБА_1 ;

- зобов`язати Головний центр спеціального контролю Національного центру управління та випробувань космічних засобів Державного космічного агентства України поновити ОСОБА_1 на квартирному обліку.

Відповідно до ухвали Житомирського окружного адміністративного суду від 09.12.2021 провадження у справі відкрито. Справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

26 січня 2022 року Національний центр управління та випробувань космічних засобів в особі Головного центру спеціального контролю (філія) на виконання вимог ухвали суду від 09.12.2021 надіслав до суду відзив на позовну заяву, в прохальній частині якого спросить суд залишити позовну заяву ОСОБА_1 без розгляду у зв"язку з пропуском строку звернення до суду.

Згідно з ухвалою суду від 02.02.2022 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та встановлено строк протягом п"яти днів з дня вручення ухвали для усунення її недоліків, шляхом подання до суду:

- доказів поважності причин пропуску строку звернення до суду, з урахуванням висновків суду.

17 травня 2022 року від представник позивача (за підписом І.В. Юревича) до суду надійшла заява за вх.№22437/22, в якій додатково вказано, що позивач дізнався про порушення свого права щодо перебування на квартирному обліку лише з листа Головного центру спеціального контролю Національного центру управління та випробувань космічних засобів Державного космічного агентства України від 02.08.2021 №679/1, яким його проінформовано про зняття його з квартирного обліку та надано протокол Житлової комісії від 17.10.2018 №164. Тому, на переконання представника позивача, з моменту отримання вказаного листа - з 02.08.2021, слід обраховувати початок перебігу строку звернення до суду із даним позовом.

Згідно з частиною п`ятою статті 250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Суд, розглянувши подані учасниками справи докази, беручи до уваги предмет позову та обставини справи, зазначає наступне.

Судом встановлено, що при відкритті провадження у справі судом вирішено питання про поновлення ОСОБА_1 строку звернення до суду та відповідно до ухвали суду від 09.12.2021 визнано поважними, вказані позивачем причини пропуску строку звернення до суду.

В обґрунтування звернення до адміністративного суду із позовом позивач зазначає, що він дізнався про порушення своїх прав лише з листа Головного центру спеціального контролю Національного центру управління та випробувань космічних засобів Державного космічного агентства України від 02.08.2021 №679/1.

До Житомирського окружного адміністративного суду з даною позовною заявою позивач звернувся 15.11.2021 (здав позовну заяву до відділення поштового зв"зку).

Суд зазначає, що інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Так, строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Відповідно до частин першої-третьої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч.1 ст.121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Отже, для поновлення пропущеного строку, встановленого законом, необхідно встановити наявність поважних причин пропуску строку звернення до суду, які об`єктивно перешкоджали особі вчасно подати позовну заяву.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

У постанові від 19.01.2021 у справі №300/1411/19 Верховний Суд зазначив, що у випадку пропуску строку звернення до суду підставами для визнання поважними причин такого пропуску є лише наявність обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Верховний Суд у постанові від 08.08.2019 у справі №127/13736/16-а зазначив, що незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

У постанові від 24.02.2021 у справі №540/2097/18 Верховний Суд висловив правову позицію, що юридична необізнаність не може визнаватися тією непереборною обставиною, явищем чи фактором, що завадили позивачу з дотриманням установлених законом строків звернутися до суду з позовом.

Верховний Суд у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних спорів Касаційного адміністративного суду у постанові від 31.03.2021 у справа №240/12017/19 зауважив, що триваюча пасивна поведінка особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Суд вказує, що позивач звернувся за судовим захистом свого порушеного права шляхом скасування рішення Житлової комісії Головного центру спеціального контролю Національного центру управління та випробувань космічних засобів Державного космічного агентства України, прийнятого у формі протоколу №164 від 17.10.2018, яким вирішено питання про зняття його з квартирного обліку Головного центру спеціального контролю Національного центру управління та випробувань космічних засобів Державного космічного агентства України. Однак, звернення до суду відбулось лише 15.11.2021, тобто з пропуском строку звернення до суду.

Посилання позивача на те, що про існування спірного рішення він дізнався лише 02.08.2021 з листа відповідача від 02.08.2021 №679/1, надісланого у відповідь на запит адвоката позивача, а тому саме з 02.08.2021 слід обраховувати початок перебігу строку звернення до суду із даним позовом, спростовуються наступним.

Матеріали справи свідчать, що відповідно до наданої відповідачем копії листа Головного центру спеціального контролю Національного центру управління та випробувань космічних засобів №1094/09 від 18.10.2018 позивачу надсилалось повідомлення щодо зняття його з квартирного обліку. Також, листами №535/8.1 від 02.06.2020 та №547/8.1 від 03.06.2020 відповідач на звернення ОСОБА_1 повідомляв про наявність рішення Житлової комісії Головного центру спеціального контролю Національного центру управління та випробувань космічних засобів Державного космічного агентства України, прийняте у формі протоколу №164 від 17.10.2018 та надсилав копію протоколу засідання комісії.

Разом з тим, суд враховує, що відповідачем надано суду копію ухвали Радомишльського районного суду Житомирської області від 25.02.2021 про закриття провадження у справі №289/1360/20 за позовом ОСОБА_1 до Головного центру спеціального контролю Національного центру управління та випробувань космічних засобів про визнання рішення про зняття з квартирного обліку незаконним та зобов"язання поновити в черзі на отримання житла.

Отже, твердження позивача про те, що про порушення своїх прав він дізнався у серпні 2021 року лише після ознайомлення з листом відповідача від 02.08.2021 №679/1, надісланого у відповідь на запит адвоката позивача, є безпідставним.

Суд зауважує, що позивачем не надано суду будь-яких доказів пропуску строку звернення до суду з даним позовом після винесення ухвали Радомишльського районного суду Житомирської області від 25.02.2021 про закриття провадження у справі №289/1360/20 за позовом ОСОБА_1 .

Суд зазначає, що відповідно до ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 3 ст.122 КАС України визначено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Суд наголошує, що поняття "особа повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Суд звертає увагу на те, що строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому, правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. У разі порушення такого строку та недотримання принципу юридичної визначеності зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що такий строк звернення до суду може бути обмеженим.

В контексті наведеного слід зазначити, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, а також однією із гарантій дотримання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права.

Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Суд звертає увагу на те, що у випадку пропуску строку звернення до суду підставами для його поновлення та розгляду справи є лише наявність поважних причин, тобто, обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Суд зазначає, що відповідно до ухвали суду від 09.12.2021 про відкриття провадження у справі, заяву позивача про поновлення строку звернення до суду задоволено, визнано поважними причини пропуску строку звернення до суду із позовною заявою, з тих підстав вказаних позивачем.

Однак з урахуванням з`ясованих обставин справи, зроблених судом висновків про час з якого слід обраховувати строк звернення до суду з даною позовною заявою, суд дійшов висновку про передчасність висновку суду про визнання поважними причин пропуску ОСОБА_1 строку звернення до суду, викладених в ухвалі про відкриття провадження у справі від 09.12.2021.

Згідно з частинами третьою та четвертою статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Відповідно до частини третьої статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Частиною другою та п"ятою статті 44 КАС України визначено, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Слід наголосити, що принципом адміністративного судочинства є верховенство права, тоді як пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на звернення до суду з позовом щодо захисту його прав та обов`язків. У такій формі в цьому пункті втілено «право на суд», одним з аспектів якого є право доступу, тобто право на порушення провадження в суді за адміністративним позовом, однак це право не є абсолютним та може бути реалізовано лише у тому випадку, коли особою, яка звертається до суду, дотримано певні норма національного законодавства в частині вимог, передбачених для подання позовної заяви, у тому числі щодо дотримання учасником строку, визначеного національним законодавством для звернення до суду, що свідчить про забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності, як складової верховенства права.

У справах «Стаббігс та інші проти Великобританії» та «Девеер проти Бельгії» Європейський суд дійшов висновку, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав. Крім того, Європейський суд з прав людини у рішенні від 28.03.2006 у справі «Мельник проти України» зазначив, що правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

Підсумовуючи наведене та враховуючи відсутність підстав для поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, суд дійшов висновку, що позовну заяву ОСОБА_1 до Головного центру спеціального контролю Національного центру управління та випробувань космічних засобів про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії, подану до суду після спливу шестимісячного строку звернення до суду з таким позовом, слід залишити без розгляду.

Керуючись статтями 122, 123, 240, 243, 248, 256, 287, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, Житомирський окружний адміністративний суд,-

ухвалив:

1. Визнати передчасним висновок суду про визнання поважними причин пропуску ОСОБА_1 строку звернення до суду з позовом до Головного центру спеціального контролю Національного центру управління та випробувань космічних засобів, викладений в ухвалі від 09.12.2021 про відкриття провадження у справі.

2. Позов ОСОБА_1 до Головного центру спеціального контролю Національного центру управління та випробувань космічних засобів про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії, - залишити без розгляду.

3. Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями) та може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя А.В. Горовенко