Справа № 520/3626/22
Суддя: Волошин Д.А.
Дата ухвалення: 2022-05-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 травня 2022 р. № 520/3626/22

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Волошин Д.А., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 до Обласного центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат, Управління соціального захисту населення адміністрації Шевченківського району Харківської міської ради про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати дії Управляння соціального захисту населення адміністрації Шевченківського району Харківської міської ради щодо не здійснення ОСОБА_1 призначення 5 мінімальний пенсій за віком щорічної грошової допомоги до 5 травня 2020 та 2021 років, як учаснику бойових дій незаконними;

- зобов`язати Обласний центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат нарахувати та виплатити заборгованість щорічної грошової допомоги до 5 травня за 2020 рік, у розмірі - 6800 (шість тисяч вісімсот) грн 00 коп. ОСОБА_1 як учаснику бойових дій;

- зобов`язати Обласний центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат нарахувати та виплатити заборгованість щорічної грошової допомоги до 5 травня за 2021 рік, у розмірі 7354 (сім тисяч триста п`ятдесят чотири) грн 00 коп. ОСОБА_1 як учаснику бойових дій.

Ухвалою судді від 18.02.2022 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху, надано термін - десять календарних днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням інших обґрунтованих та поважних причин його пропуску.

Позивач 21.02.2022 на виконання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху від 18.02.2022, надав до суду заяву, в якій просив суд поновити строк звернення до адміністративного суду з даним позовом.

В обґрунтування заяви зазначив, що суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Отже, під час дії карантину строки, визначені ст. 122 КАС України, а також інші процесуальні строки, продовжуються на строк дії такого карантину. Позивач вважає, що пропуск строку не порушує принцип правової визначеності та стабільності правовідносин в силу незначного часу, який минув.

Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022, затвердженого Законом України №2102-IX, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України Про правовий режим воєнного стану, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року. Оскільки на території м. Харкова з 24.02.2022 ведуться активні бойові дії, суд вирішує питання про відкриття провадження у справі за наявності безпечних умов для життя та здоров`я учасників процесу, суддів та працівників суду.

Дослідивши вказану заяву, суд зазначає наступне.

Суд зазначає, що позивач просить суд, серед іншого, визнати дії Управляння соціального захисту населення адміністрації Шевченківського району Харківської міської ради щодо не здійснення ОСОБА_1 призначення 5 мінімальний пенсій за віком щорічної грошової допомоги до 5 травня 2020 року, як учаснику бойових дій незаконними та зобов`язати Обласний центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат нарахувати та виплатити заборгованість щорічної грошової допомоги до 5 травня за 2020 рік, у розмірі - 6800,00 грн ОСОБА_1 як учаснику бойових дій.

Положеннями статті 122 КАС України встановлено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не можна вважати поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Процесуальна можливість для звернення з позовом до суду пов`язана з певним часовим проміжком, протягом якого така особа може реалізувати право на звернення без застосування до неї наслідків пропуску такого строку. В той же час, у випадку звернення до суду поза межами такого строку, до неї підлягають застосуванню відповідні правові наслідки встановлені законом, в даному випадку ст. 123 КАС України.

Визначення початку або встановлення такого строку виходить з того, що такий початок починає своє обчислення з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. В цьому випадку, законодавцем встановлена альтернативність такого обчислення, при чому в одному випадку це день об`єктивно достовірної та беззаперечної обізнаності такої особи, в іншому випадку таке обчислення повинно здійснюватися із можливості бути обізнаним про ті чи інші обставини, що можуть впливати на порушення прав, свобод чи інтересів (умовно), тобто встановлена так би мовити можлива обов`язковість бути обізнаним про ті обставини, що впливають або мають безпосередній вплив на відповідне порушення прав.

При чому, суд зауважує, що законодавець пов`язує початок обчислення строку з не з тим, коли особа суб`єктивно з`ясувала для себе або почала усвідомлювати, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням, а про те, коли вона об`єктивно повинна була дізналася про ці рішення, дії чи бездіяльність, що мають вплив на неї, чи мала особа реальну можливість дізнатися про наявність порушення раніше.

Суд також звертає увагу, що дотримання строків звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах. Вона дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням, сприяє стабільності діяльності суб`єктів владних повноважень щодо виконання своїх функцій. Відсутність цієї умови приводила б до постійного збереження стану невизначеності у публічно-правових відносинах.

Дотримання строків звернення до суду з адміністративним позовом є однією з обов`язкових передумов ефективності адміністративних проваджень щодо строку розгляду адміністративних справ, оскільки захист прав, свобод та інтересів осіб безпосередньо залежить від меж їх реалізації у часі.

Відповідно до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

При цьому необхідно враховувати, що практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа Стаббігс та інші проти Великобританії, справа Девеер проти Бельгії).

Суд зазначає, що поновлення строку звернення до суду може здійснюватися з ініціативи та в межах наведених доводів особи, яка подала заяву. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися, або хибна помилка про не пропуск строку, не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Разом з цим, поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду, та пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Враховуючи, що позивач щорічно отримуючи одноразову грошову допомогу з 2015 року та отримуючи таку виплату до 05 травня відповідного року у меншому розмірі, повинен був бути обізнаним про неналежне виконання своїх обов`язків з боку відповідача.

30 вересня 2020 року - встановлений законом кінцевий строк, до якого могла бути здійснена виплата вказаної допомоги до 05 травня за 2020 рік і до якого позивач міг очікувати на отримання більшої суми, ніж була йому нарахована, а тому перебіг строку звернення позивача до суду з даним позовом слід обраховувати з 30 вересня 2020 року.

Отже, шестимісячний строк звернення до суду з вимогою про зобов`язання відповідача перерахувати, нарахувати та виплатити позивачу щорічну разову грошову допомогу до 05 травня за 2020 рік в розмірі 5 (п`яти) мінімальних пенсій за віком закінчився 30.03.2021.

Звертаючись до суду із заявою про поновлення строку звернення до суду на виконання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху від 18.02.2022, позивач зазначив, що під час дії карантину строки, визначені ст. 122 КАС України, а також інші процесуальні строки, продовжуються на строк дії такого карантину.

З цього приводу суд зазначає, що постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" (зі змінами) було запроваджено карантин на всій території України з 12.02.2020. У подальшому термін дії карантину продовжувався постановами Кабінету Міністрів України.

З 02.04.2020 набув чинності Закон України від 30.03.2020 № 540-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)", яким внесені зміни до Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України у редакції, що діяла з 02.04.2020, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені, зокрема статтею 363 КАС України, а також інші процесуальні строки, зокрема щодо подання відзиву та відповіді на відзив, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, розгляду апеляційної скарги продовжуються на строк дії такого карантину. Строк, який установлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Тобто, Закон установлює, що: "під час дії карантину, <…> строки, визначені статтею <…> 363 КАС України <…> продовжуються на строк дії такого карантину".

З цього слідує, що у разі закінчення процесуального строку, який припадає на період дії карантину, такий строк продовжується до закінчення дії карантину.

Законом України від 18.06.2020 № 731-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)", який набрав чинності 17.07.2020, пункт 3 розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України викладено у новій редакції.

Положення пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України у редакції, що діє з 17.07.2020, вже не передбачали продовження процесуальних строків на період дії карантину.

Пунктом 2 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" указаного Закону встановлено, що процесуальні строки, які були продовжені відповідно до п. 3 розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)", закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом, тобто 06.08.2020.

За таких обставин суд дійшов висновку, що навіть, якщо брати до уваги продовження процесуального строку відповідно до пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України у редакції, що діяла з 02.04.2020, то такий строк був закінчений ще 06.08.2020.

Суд зазначає, що у такому випадку норми статті 58 Конституції не порушуються, оскільки Закон України від 30.03.2020 № 540-IX передбачав продовження а не припинення процесуальних строків, які припали на період дії карантину. Крім того, норми Закону від 18.06.2020 № 731-IX, завчасно (не порушуючи принцип юридичної визначеності) встановили обмеження процесуальних строків у часі, що раніше не було зазначено у Законі.

Аналогічна правова позиція відображена у постанові Верховного Суду у справі №826/7786/17 від 27.05.2021.

Згідно з положеннями ч. 3 ст. 3 КАС України, провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Таким чином, суд застосовує саме чинну редакцію пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України.

Жодних інших належних та допустимих доказів чи пояснень щодо причин пропуску шестимісячного строку звернення до адміністративного суду, які б унеможливлювали і не залежали б від волі позивача своєчасно звернутись за судовим захистом, ніж тих, що зазначені в заяві від 21.02.2022, позивачем до суду не надано, відповідно судом не встановлено обставин та поважних причин, що свідчать про наявність об`єктивних перешкод для подання позову у встановлений законодавством строк та пропущення строку звернення до суду.

Згідно пункту 9 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Оскільки з позовними вимогами позивач звернувся до суду поза межами встановленого статтею 122 КАС України, зазначені позивачем в заяві від 21.02.2022 підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду визнані неповажними та необґрунтованими, суд вважає за необхідне повернути адміністративний позов позивачеві.

Керуючись статтями 123, 169, 293, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду - залишити без задоволення.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Обласного центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат, Управління соціального захисту населення адміністрації Шевченківського району Харківської міської ради про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - повернути позивачу в частині вимог про визнання дій Управляння соціального захисту населення адміністрації Шевченківського району Харківської міської ради щодо не здійснення ОСОБА_1 призначення 5 мінімальний пенсій за віком щорічної грошової допомоги до 5 травня 2020 року, як учаснику бойових дій незаконними та зобов`язання Обласного центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат нарахувати та виплатити заборгованість щорічної грошової допомоги до 5 травня за 2020 рік, у розмірі - 6800 (шість тисяч вісімсот) грн 00 коп. ОСОБА_1 як учаснику бойових дій.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено Кодексом адміністративного судочинства України.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково у випадках, визначених статтею 294 цього Кодексу. Оскарження ухвали суду, яка не передбачена статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Д.А. Волошин