Справа № 280/6453/21
Суддя: Лукманова О.М.
Дата ухвалення: 2022-05-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

26 травня 2022 року м. Дніпросправа № 280/6453/21

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Лукманової О.М. (доповідач),

суддів: Божко Л.А., Дурасової Ю.В.,

за участю секретаря судового засідання: Новошицької О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро, апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 26.10.2021 року (суддя Конишева О.В., м. Запоріжжя, повний текст рішення складено 02.11.2021 року) в справі №280/6453/21 за позовом Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення,-

в с т а н о в и в:

27.07.2021 року ПАТ «Запоріжжяобленерго» (далі по тексту позивач) звернулось до суду з позовом до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (далі по тексту відповідач), в якому просило визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення №000174/32-00-51-04/00130926 від 29.06.2021 року.

Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 26.10.2021 року в задоволенні позовних вимог відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, ПАТ «Запоріжжяобленерго», подало апеляційну скаргу, в якій просило скасувати рішення, прийняти нове рішення про задоволення позовних вимог. Свої вимоги обґрунтовувало тим, що судом не надано належної оцінки нормам чинного законодавства, висновки суду не відповідають обставинам справи, що призвело до прийняття невірного рішення. Апелянт вказував, що ним оскаржується податкове повідомлення-рішення № 000174/32-00-51-04/00130926 від 29.06.2021 року, яким до нього було застосовано штраф 50 % за порушення строку сплати суми грошового зобов`язання з податку на додану вартість на загальну суму 48868037,09 грн. Апелянт вказував, що податковим правопорушенням є протиправне, винне діяння (дія чи бездіяльність) платника податку (в тому числі осіб, прирівняних до нього). Особа може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення за умови наявності в її діянні (дії або бездіяльності) вини, вважається винною у вчиненні правопорушення, якщо буде встановлено, що вона мала можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжила достатніх заходів щодо їх дотримання. Апелянт вказував, що відповідно до статті 15-1 Закону України «Про електроенергетику» для проведення розрахунків за закуплену на оптовому ринку електричної енергії України та спожиту електричну енергію енергопостачальники, що здійснюють підприємницьку діяльність з постачання електричної енергії на закріпленій території, їх відокремлені підрозділи та оптовий постачальник електричної енергії відкривають в установах уповноваженого банку поточні рахунки із спеціальним режимом використання, в свою чергу, споживачі, які купують електричну енергію у енергопостачальників, що здійснюють підприємницьку діяльність з постачання електричної енергії на закріпленій території, вносять плату за поставлену їм електричну енергію виключно на поточний рахунок із спеціальним режимом використання енергопостачальника в уповноваженому банку (АТ «Ощадбанк України»). Кошти з поточних рахунків із спеціальним режимом використання енергопостачальників, що здійснюють підприємницьку діяльність з постачання електричної енергії на закріпленій території, перераховуються згідно з алгоритмом оптового ринку електричної енергії виключно на поточний рахунок із спеціальним режимом використання оптового постачальника електричної енергії (Державне підприємство «Енергоринок»). ПАТ «Запоріжжяобленерго» використовує у своїй діяльності поточні рахунки та рахунки із спеціальним режимом використання, використовувати кошти для здійснення платежів, не пов`язаних із оплатою електричної енергії, зокрема, для сплати податків та зборів, може виключно з поточних рахунків, основним джерелом поповнення якого є надходження коштів за алгоритмом розподілу з рахунків із спеціальним режимом використання. Апелянт вказував, що він не міг впливати, а ні на перерахування коштів та їх обсяг, а ні на встановлення алгоритму, оскільки перерахування коштів здійснюється виключно на підставі алгоритму, встановленого Національною комісією, що здійснює регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг України (НКРЕКП), і лише алгоритмом визначається частка, яка перераховується на поточні рахунки з рахунків із спеціальним режимом використання. Починаючи з лютого 2015 року Національною комісією, шо здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, своїми постановами, систематично встановлювався нульовий норматив відрахувань коштів на поточні рахунки ПАТ «Запоріжжяобленерго». ПАТ «Запоріжжяобленерго» в період з лютого 2015 року по квітень 2019 року, практично не отримувало на свої поточні рахунки кошти в обсязі, необхідному для сплати податків, єдиного соціального внеску, виплати заробітної плати, витрат на здійснення господарської діяльності. За період лютий 2018 року - березень 2019 року, внаслідок регуляторних дій, сума заборгованості ПАТ «Запоріжжяобленерго» по виплаті заробітної плати перед найманими працівниками становила від 351 млн.грн. до 58.4 млн.грн. із урахуванням нарахованих на зарплату податків. Був наявний дефіцит обігових коштів, виникнення значної податкової заборгованості, а також заборгованості із виплати заробітної плати. Апелянт вказував, що наявні кошти, направлялись на сплату податкових зобов`язань, зараховувались до сплати податкового богу та штрафних санкцій, що призводило до нарахування пені та ще більшого приросту податкового боргу. Апелянт звертає увагу, що Державною податковою службою України в листі від 13.03.2019 року №5402/5/99-99-17-03-16 визнається той факт, що складна фінансова ситуація та наявність податкового боргу можуть бути через дії НКРЕКП щодо встановлення нульового алгоритму розподілу коштів за електричну енергію. Порушення строків сплати узгодженої суми грошового зобов`язання сталося не з вини ПАТ «Запоріжжяобленерго», а через дії державного регулятора НКРЕКП, які не залежали від підприємства та на які підприємство не мало можливості впливати. ПАТ «Запоріжжяобленерго» не мало об`єктивної можливості та правових підстав своєчасно сплатити грошові зобов`язання з податку на додану вартість за наявності заборгованості по виплаті заробітної плати перед найманими працівниками, яка в деякі періоди часу перевищувала 350 млн.грн., оскільки сплата податкових платежів може здійснюватися лише після погашення у повному обсязі існуючої заборгованості по виплаті заробітної плати. Наявність критичної неплатоспроможності підприємства протягом 2015 2020 років та недоотримання значних сум грошових коштів внаслідок встановлення НКРЕКП нульового алгоритму перерахувань коштів на поточні рахунки та сум додаткових щодобових відрахувань (утримань) коштів з поточних рахунків ПАТ «Запоріжжяобленерго» додатково підтверджується висновком експерта від 22.11.2021 року №645/646-21 за результатами проведення економічного дослідження по заяві, виконаним Запорізьким відділенням Дніпропетровського науково- дослідного інституту судових експертиз. Апелянт вказував, що відповідно до норм п. 112.2. ст. 112 ПК України, особа вважається винною у вчиненні правопорушення, якщо буде встановлено, що вона мала можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжила достатніх заходів щодо їх дотримання. Вжиті платником податків заходи щодо дотримання правил та норм податкового законодавства вважаються достатніми, якщо контролюючий орган не доведе, що, вчиняючи певні дії або допускаючи бездіяльність, за які передбачена відповідальність, платник податків діяв нерозумно, недобросовісно та без належної обачності. Усі сумніви щодо наявності обставин, за яких особа може бути притягнута до відповідальності за порушення податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючий орган, трактуються на користь такої особи. Податковим органом не було надано жодних документальних доказів та не наведено встановлених фактів, що ПАТ «Запоріжжяобленерго» мало можливість для дотримання порушених норм ПКУ, не доведено що платник податків діяв нерозумно, недобросовісно та без належної обачності. Нормами п. 124.1. ст. 124 ПК України, відповідно до якої ПАТ «Запоріжжяобленерго» було притягнуто до відповідальності, передбачено, що у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім грошового зобов`язання у вигляді штрафних (фінансових) санкцій, застосованих до нього на підставі цього Кодексу чи іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи, а також пені, застосованої до нього на підставі Кодексу чи іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи) протягом строків, визначених Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу. Діяння, щодо не сплати узгодженої суми грошового зобов`язання повинні бути вчинені умисно, і тільки у такому разі тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі відсотків від суми несплаченого (несвоєчасно сплаченого) грошового зобов`язання.

Перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що податковим обов`язком визнається обов`язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені ПК України. Платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого Кодексом для подання податкової декларації. Відповідно до п.124.2 ст. 124 ПК України, діяння, передбачені пунктом 124.1 цієї статті вчинені умисно, тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 25 відсотків від суми несплаченого (несвоєчасно сплаченого) грошового зобов`язання, діяння, вчинені повторно протягом 1095 календарних днів або які призвели до прострочення сплати грошового зобов`язання на строк більше 90 календарних днів, тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 50 відсотків від суми несплаченого (несвоєчасно сплаченого) грошового зобов`язання. Податковим правопорушенням, у відповідності із п.109.1 ст.109 Податкового кодексу України, є протиправне, винне (у випадках, прямо передбачених цим Кодексом) діяння (дія чи бездіяльність) платника податку (у т. ч. осіб, прирівняних до нього), контролюючих органів та/або їх посадових (службових) осіб, інших суб`єктів у випадках, прямо передбачених цим Кодексом. Особа може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення за умови наявності в її діянні (дії або бездіяльності) вини, крім випадків, передбачених Кодексом. Вжиті платником податків заходи щодо дотримання правил та норм податкового законодавства вважаються достатніми, якщо контролюючий орган не доведе, що вчиняючи певні дії або допускаючи бездіяльність за які передбачена відповідальність, платник податків діяв нерозумно, недобросовісно та без належної обачності. Не вжиття платником податків достатніх заходів щодо дотримання правил та норм податкового законодавства, або якщо контролюючий орган доведе, що вжиті платником податків заходи щодо дотримання правил та норм податкового законодавства вважаються не достатніми, платник податків вважається винною у вчиненні правопорушення. Суд першої інстанції вказував, що дослідив доводи позивача стосовно того, що з лютого 2015 по квітень 2019 підприємство практично не отримувало на свої поточні рахунки кошти в обсязі, необхідному для сплати податків, ЄСВ, виплати заробітної плати, порушення строків сплати узгоджених податкових зобов`язань з ПДВ сталось через дії державного регулятора НКРЕКП, які не залежали від підприємства та на які підприємство не мало можливості впливати. Згідно аналізу даних фінансової звітності за звітні періоди 2015 року - півріччя 2021 року, позивача, такий мав залишки на рахунках коштів, достатні для сплати податкових платежів. Суми залишків коштів на кінець 2019 року у розмірі 119317 тис. грн., в повній мірі було достатньо для погашення боргу по самостійно поданих деклараціях з ПДВ за січень - липень 2019 та уточнюючому розрахунку від 21.06.2019 року у загальній сумі 97736,07 тис. гривень. ПАТ «Запоріжжяобленерго» не заперечує, що з 05.03.2019 року заборгованість із заробітної плати перед працівниками ПАТ «Запоріжжяобленерго» ліквідовано. Відповідачем був проведений аналіз зареєстрованих податкових накладних та встановлено, що у 2018 році позивачем отримано таким чином 531826329 грн. доходу. Суд першої інстанції вказував, що позивач не вжив достатніх заходів щодо дотримання правил та норм, визначених у положеннях чинного законодавства, діяв недобросовісно, затримуючи сплати узгоджених податкових зобов`язань на місяць при обізнаності платника податків із наявністю обов`язку щодо своєчасної сплати податкового зобов`язання. Створено цілеспрямовано умови, які направлені на невиконання або неналежне виконання установлених законодавчих вимог, що є свідченням того, що дані дії (бездіяльність) ним вчинені умисно. Саме умисні дії особи (створення умов які направлені на невиконання або неналежне виконання установлених законодавчих вимог), визначають її вину (можливість дотримуватися встановлених Кодексом правил, через вчинення дій (бездіяльності), які можуть характеризуватися як нерозумні, недобросовісні та без належної обачності) у вчиненні податкового правопорушення. Невиконання або неналежне виконання встановлених законодавством правил завжди є наслідком дій (бездіяльності) особи, які кваліфікуються як умисні, оскільки як невиконання так і неналежне виконання є порушенням обов`язків закріплених за платником податків у ст. ст. 16, 36 ПК України.

Встановлено, що 13.04.2021 року Східне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків направило ПАТ «Запоріжжяобленерго» запит про отримання інформації щодо контролю за своєчасністю сплати податків, зборів, платежів, інформації щодо наявності обставин, які звільняють від фінансової відповідальності за вчинення податкових правопорушень. Листом від 26.05.2021 року № 001-32/1908 ПАТ «Запоріжжяобленерго» повідомило, що несвоєчасна сплата узгоджених податкових зобов`язань зумовлена діями НКРЕКП, наявні кошти використовуються в першу чергу для погашення заборгованості із заробітної плати та єдиного соціального внеску.

Матеріалами справи встановлено, що 31.05.2021 року фахівцями Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків проведено камеральну перевірку ПАТ «Запоріжжяобленерго» з питань своєчасності сплати узгоджених податкових зобов`язань з податку на додану вартість за період з 04.12.2020 року по 31.05.2021 року, за результатами якої складено Акт №400/32-00-51-04/00130926 від 31.05.2021 року. У висновку акту перевірки зазначено, що перевіркою встановлено порушення ПАТ «Запоріжжяобленерго»: п. 57.1 та 57.3 ст. 57, п. 200.2 ст. 200, п. 203.2 ст. 203, п. 50.1 ст. 50 ПК України, а саме - несвоєчасна сплата узгоджених податкових зобов`язань з податку на додану вартість за період з 04.12.2020 року по 31.05.2021 року із затримкою більше 30 календарних днів у сумі 97736074,17 грн.

У акті перевірки зафіксовано, що ПАТ «Запоріжжяобленерго» було самостійно подано декларації з податку на додану вартість від 25.02.2019 року №, від 20.03.2019 року №, від 19.04.2019 року №, від 20.05.2019 року №, від 20.06.2019 року №, від 22.07.2019 року № , від 20.08.2019 року №. По податковій декларації № граничний строк сплати 01.03.2019 року, проте кінцеву остаточну сплату податкового зобов`язання здійснено 24.12.2020 року; по податковій декларації № граничний строк сплати 30.03.2019 року, проте кінцеву остаточну сплату податкового зобов`язання здійснено 01.02.2021 року; по податковій декларації № граничний строк сплати 30.04.2019 року, проте кінцеву остаточну сплату податкового зобов`язання здійснено 19.02.2021 року; по податковій декларації № граничний строк сплати 30.05.2019 року, проте кінцеву остаточну сплату податкового зобов`язання здійснено 26.02.2021 року; по уточнюючому розрахунку № граничний строк сплати 21.06.2019 року, проте остаточну сплату податкового зобов`язання здійснено 26.02.2021 року; по податковій декларації № граничний строк сплати 30.06.2019 року, проте кінцеву остаточну сплату податкового зобов`язання здійснено 29.03.2021 року; по податковій декларації № граничний строк сплати 30.07.2019 року, проте кінцеву остаточну сплату податкового зобов`язання здійснено 16.04.2021 року; по податковій декларації № граничний строк сплати 30.08.2019 року, проте кінцеву остаточну сплату податкового зобов`язання здійснено 21.05.2021 року.

На підставі акту камеральної перевірки, 29.06.2021 року Східним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків винесено податкове повідомлення-рішення № 000174/32-00-51-04/00130926, яким до ПАТ «Запоріжжяобленерго» за порушення строку сплати суми грошового зобов`язання з податку на додану вартість застосовано штраф 50 % у сумі 48868037,09 грн.

ПАТ «Запоріжжяобленерго» долучило до матеріалів справи довідку від 13.03.2019 року № 003-09/3890, відповідно до якої у підприємства станом на 02.03.2019 року була наявна заборгованість із виплати заробітної плати у сумі 28797 тис. грн. Згідно довідки від 26.07.2019 року № 001-08/97 щодо мінімально необхідних платежів з 01.01.2019 року, ПАТ «Запоріжжяобленерго» потребувало 221231 тис грн. на місяць. Довідкою від 26.07.2019 року № 003-46/100 ПАТ «Запоріжжяобленерго» підтверджувало та погоджувалось з наявною податковою заборгованістю з ПДВ всього 949,1 млн. грн.

Східним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків надано Звіт про рух грошових коштів ПАТ «Запоріжжяобленерго», встановлено залишок коштів на кінець звітного періоду: 2015 рік - 490 тис. грн; 2016 рік - 5280 тис. грн.; 2017 рік - 8821 тис. грн.; 2018 рік - 29524 тис. грн.; 2019 рік - 119317 тис. грн.; 2020 рік - 95046 тис. грн.; півріччя 2021 року - 283489 тис. гривень. Відповідач у поясненнях доводить, що ПАТ «Запоріжжяобленерго» з 05.03.2019 року ліквідовувало заборгованість із заробітної плати перед працівниками. Вказує, що був проведений аналіз зареєстрованих податкових накладних та встановлено, що у 2018 році позивачем отримано дохід у розмірі 531826329,00 грн.

Наявність у позивача доходу у 2018 року не вказує на можливість розпорядження цими коштами, отже існує законодавчо встановлений обов`язок направляти ці кошти на закупку електроенергії у державного підприємства. Наявні кошти ПАТ «Запоріжжяобленерго» направило на погашення попередньої податкової заборгованості та оплату заробітної плати працівників.

Східне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків погоджується, що ПАТ «Запоріжжяобленерго» має велику попередню податкову заборгованість, наявність своєчасної несплати податкових зобов`язань не одиничний випадок а систематичний.

Згідно пп.14.1.39 п. 14.1 ст. 14 ПКУ України, грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

Відповідно до п.п. 36.1, 36.2 ст. 36, п. 54.1 ст. 54 ПК України платник податку зобов`язаний обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи. Податковий обов`язок виникає у платника за кожним податком та збором. Платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом.

Згідно п. 38.1 ст. 38 ПК України виконанням податкового обов`язку визнається сплата в повному обсязі платником відповідних сум податкових зобов`язань у встановлений податковим законодавством строк.

Разом з тим, відповідно до п. 57.1, п. 57.3 ст. 57 ПК України платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У разі визначення грошового зобов`язання контролюючим органом за підставами, зазначеними у підпунктах 54.3.1 - 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу, платник податків зобов`язаний сплатити нараховану суму грошового зобов`язання протягом 10 календарних днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення, крім випадків, коли протягом такого строку такий платник податків розпочинає процедуру оскарження рішення контролюючого органу.

Відповідно до п. 87.9 ст. 87 ПК України у разі наявності у платника податків податкового боргу контролюючі органи зобов`язані зарахувати кошти, що сплачує такий платник податків, в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником податків. Спрямування коштів платником податків на погашення грошового зобов`язання перед погашенням податкового боргу забороняється, крім випадків спрямування цих коштів на виплату заробітної плати та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

Пунктом 31.1 ст. 31 ПК України передбачено, що строком сплати податку та збору визнається період, що розпочинається з моменту виникнення податкового обов`язку платника податку із сплати конкретного виду податку і завершується останнім днем строку, протягом якого такий податок чи збір повинен бути сплачений у порядку, визначеному податковим законодавством. Податок чи збір, що не був сплачений у визначений строк, вважається не сплаченим своєчасно.

Відповідно до п. 203.1, 203.2 ст. 203 ПК України податкова декларація подається за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює календарному місяцю, протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) місяця. Сума податкового зобов`язання, зазначена платником податку в поданій ним податковій декларації, підлягає сплаті протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого пунктом 203.1 цієї статті для подання податкової декларації.

Згідно п.п. 124.1 124.3 ст. 124 ПК України у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім грошового зобов`язання у вигляді штрафних (фінансових) санкцій, застосованих до нього на підставі цього Кодексу чи іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи, а також пені, застосованої до нього на підставі цього Кодексу чи іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу в таких розмірах: при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 5 відсотків погашеної суми податкового боргу; при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу. Якщо зарахування коштів з електронного рахунку в системі електронного адміністрування податку на додану вартість в оплату узгодженої суми грошового зобов`язання, визначеного в уточнюючому розрахунку до податкової декларації, здійснюється на наступний операційний (банківський) день, штрафи, визначені у цьому пункті, не застосовуються. Діяння, передбачені пунктом 124.1 цієї статті, вчинені умисно, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 25 відсотків від суми несплаченого (несвоєчасно сплаченого) грошового зобов`язання. Діяння, передбачені пунктом 124.2 цієї статті, вчинені повторно протягом 1095 календарних днів або які призвели до прострочення сплати грошового зобов`язання на строк більше 90 календарних днів, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 50 відсотків від суми несплаченого (несвоєчасно сплаченого) грошового зобов`язання.

Отже, норми ПК України встановлюють обов`язок сплатити самостійно задекларовані суми податкового зобов`язання. Обов`язок по сплаті виникає не пізніше 10 днів після закінчення строку граничного для подання відповідної податкової звітності.

Податковим органом зафіксовано та позивач не заперечує, що ним допущено несвоєчасну сплату податкового зобов`язання з податку на додану вартість, зокрема по податковій декларації № граничний строк сплати 01.03.2019 року, сплату податкового зобов`язання здійснено 24.12.2020 року; по податковій декларації № граничний строк сплати 30.03.2019 року, сплату податкового зобов`язання здійснено 01.02.2021 року; по податковій декларації № граничний строк сплати 30.04.2019 року, сплату податкового зобов`язання здійснено 19.02.2021 року; по податковій декларації № граничний строк сплати 30.05.2019 року, сплату податкового зобов`язання здійснено 26.02.2021 року; по уточнюючому розрахунку № граничний строк сплати 21.06.2019 року, сплату податкового зобов`язання здійснено 26.02.2021 року; по податковій декларації № граничний строк сплати 30.06.2019 року, сплату податкового зобов`язання здійснено 29.03.2021 року; по податковій декларації № граничний строк сплати 30.07.2019 року, сплату податкового зобов`язання здійснено 16.04.2021 року; по податковій декларації № граничний строк сплати 30.08.2019 року, сплату податкового зобов`язання здійснено 21.05.2021 року.

Проте, ПАТ «Запоріжжяобленерго» вказує, що слід враховувати неплатоспроможність товариства та відсутність коштів для оплати податку на рахунках. Несвоєчасна сплата податкового зобов`язання з податку на додану вартість відбулась не з вини ПАТ «Запоріжжяобленерго».

Згідно ст. 15-1 Закону України «Про електроенергетику» (втратив чинність 01.07.2019 року) для проведення розрахунків за закуплену на оптовому ринку електричної енергії України та спожиту електричну енергію енергопостачальники, що здійснюють господарську діяльність з постачання електричної енергії на закріпленій території, їх відокремлені підрозділи, постачальники універсальних послуг, постачальники "останньої надії" та оптовий постачальник електричної енергії відкривають в установах уповноваженого банку поточні рахунки із спеціальним режимом використання. Для проведення розрахунків з погашення заборгованості за спожиту електричну енергію з використанням механізмів погашення заборгованості, визначених Законом України «Про заходи, спрямовані на забезпечення сталого функціонування підприємств паливно-енергетичного комплексу», енергопостачальники, що здійснюють господарську діяльність з постачання електричної енергії на закріпленій території, і оптовий постачальник електричної енергії відкривають в установі уповноваженого банку поточні рахунки із спеціальним режимом використання для погашення заборгованості. Перелік поточних рахунків із спеціальним режимом використання в уповноваженому банку для зарахування коштів за електричну енергію затверджується та доводиться до відома споживачів національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг. Споживачі, які купують електричну енергію у енергопостачальників, що здійснюють господарську діяльність з постачання електричної енергії на закріпленій території, вносять плату за поставлену їм електричну енергію виключно на поточний рахунок із спеціальним режимом використання енергопостачальника в уповноваженому банку. У разі перерахування споживачами коштів за електричну енергію на інші рахунки отримувачі повинні повернути ці кошти за заявою споживача або за власною ініціативою в триденний термін з моменту їх отримання. У разі неповернення споживачу у цей термін коштів, сплачених на інші, не на поточні рахунки із спеціальним режимом використання, ці суми підлягають вилученню до Державного бюджету України як санкція за вчинене правопорушення і не зараховуються як оплата електричної енергії. Зарахування коштів до Державного бюджету України не звільняє їх отримувача від повернення цих коштів споживачу електричної енергії. Кошти з поточних рахунків із спеціальним режимом використання енергопостачальників, що здійснюють господарську діяльність з постачання електричної енергії на закріпленій території, перераховуються згідно з алгоритмом оптового ринку електричної енергії виключно на: поточний рахунок із спеціальним режимом використання оптового постачальника електричної енергії; поточний рахунок підприємства, яке здійснює розподіл електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами.

ПАТ «Запоріжжяобленерго» використовує у своїй діяльності поточні рахунки та рахунки із спеціальним режимом використання. Використовувати кошти для здійснення платежів, не пов`язаних із оплатою електричної енергії, зокрема, для сплати податків та зборів, ПАТ «Запоріжжяобленерго» може виключно з поточних рахунків, основним джерелом поповнення якого є надходження коштів за алгоритмом розподілу з рахунків із спеціальним режимом використання.

ПАТ «Запоріжжяобленерго» може здійснювати перерахування коштів з своїх рахунків виключно на підставі алгоритму, встановленого Національною комісією, що здійснює регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг України (НКРЕКП), і лише алгоритмом визначається частка, яка перераховується на поточні рахунки ПАТ «Запоріжжяобленерго» з рахунків із спеціальним режимом використання. За період часу з липня 2017 року по березень 2018 року Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП), своїми постановами щомісяця встановлювались для ПАТ «Запоріжжяобленерго» нормативи відрахувань коштів на поточні рахунки в розмірі 9-13% з додатковим щодобовим утриманням коштів з рахунків ПАТ «Запоріжжяобленерго» в сумах від 1,5 до 34 млн. грн., тобто в сумах, які значно перевищують суми коштів, що надходять на поточні рахунки ПАТ «Запоріжжяобленерго» виходячи із розміру встановленого алгоритму.

ПАТ «Запоріжжяобленерго» з липня 2017 року по березень 2019 року не отримувало на свої поточні рахунки кошти в обсязі, необхідному для сплати податків, ЄСВ, виплати заробітної плати, витрат на здійснення господарської діяльності. ПАТ «Запоріжжяобленерго» не могло розпоряджатись коштами у тому числі для сплати обов`язкових податкових платежів, утворився податковий борг у тому числі і за попередній період.

У листі ДФС України від 13.03.2019 року №5402/5/99-99-17-03-16 на адресу Фонду державного майна України зазначено, що одними з найбільших боржників перед бюджетом є ПАТ «Запоріжжяобленерго» та АК «Харківобленерго», загальна заборгованість яких станом на 01.02.2019 року становить 917,5 млн гривень, запровадженні НКРЕП протягом 2017-2018 алгоритми призвели до несплати підприємствами повною мірою своїх зобов`язань перед бюджетом та накопичення податкового боргу.

ДФС України погоджується, що виникнення боргу у ПАТ «Запоріжжяобленерго» сталось не з вини товариства а через запровадженні НКРЕП протягом 2017-2018 алгоритми розподілу коштів.

Проте, норми ПК України встановлюють відповідальність у разі вчасної несплати самостійно задекларованих сум податку. У разі несвоєчасної сплати самостійно узгодженого податного зобов`язання передбачена відповідальність у вигляді штрафу, розмір якого залежить від кількості днів простроченої сплати. Несвоєчасна сплата узгодженого податного зобов`язання тягне за собою накладення штрафу в розмірі 25 відсотків від суми несплаченого (несвоєчасно сплаченого) грошового зобов`язання. Несвоєчасна сплата, вчинена повторно протягом 1095 календарних днів, або на строк більше 90 календарних днів, - тягне за собою накладення штрафу в розмірі 50 відсотків від суми несплаченого (несвоєчасно сплаченого) грошового зобов`язання.

Згідно п. 109.1, п. 109.2 ст. 109 ПК України податковим правопорушенням є протиправне, винне (у випадках, прямо передбачених цим Кодексом) діяння (дія чи бездіяльність) платника податку (в тому числі осіб, прирівняних до нього), контролюючих органів та/або їх посадових (службових) осіб, інших суб`єктів у випадках, прямо передбачених цим Кодексом. Діяння вважаються вчиненими умисно, якщо існують доведені контролюючим органом обставини, які свідчать, що платник податків удавано, цілеспрямовано створив умови, які не можуть мати іншої мети, крім як невиконання або неналежне виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно п.п. 112.1, 112.2, 112.7, 112.8 ст. 112 ПК України, особа може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення за умови наявності в її діянні (дії або бездіяльності) вини, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Особа вважається винною у вчиненні правопорушення, якщо буде встановлено, що вона мала можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжила достатніх заходів щодо їх дотримання. Вжиті платником податків заходи щодо дотримання правил та норм податкового законодавства вважаються достатніми, якщо контролюючий орган не доведе, що, вчиняючи певні дії або допускаючи бездіяльність, за які передбачена відповідальність, платник податків діяв нерозумно, недобросовісно та без належної обачності. У разі якщо контролюючий орган не доведе, що платник податків мав можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжив достатніх заходів щодо їх дотримання, платник податків не може бути притягнутий до відповідальності за таке порушення. Порядок доведення обставин, за яких особа може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинене податкове правопорушення, в межах судового провадження визначається процесуальним законодавством. Усі сумніви щодо наявності обставин, за яких особа може бути притягнута до відповідальності за порушення податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючий орган, трактуються на користь такої особи.

Обставинами, що звільняють від фінансової відповідальності за вчинення податкових правопорушень та порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, є: сплив строків давності застосування штрафів за вчинення податкового правопорушення; вчинення діяння (дії або бездіяльності) особою, яка діяла у відповідності до індивідуальної податкової консультації, наданої такому платнику податків у паперовій або електронній формі, за умови, що така консультація зареєстрована в єдиному реєстрі індивідуальних податкових консультацій, або до узагальнюючої податкової консультації та/або до висновку об`єднаної палати, Великої Палати Верховного Суду щодо застосування норми права, від якого в подальшому було відступлено; вчинення діяння (дії або бездіяльності) особою, яка діяла у відповідності до правових висновків Верховного Суду, викладених у рішенні за результатами розгляду зразкової справи, які в подальшому було змінено за наслідками перегляду Великою Палатою Верховного Суду; вчинення діяння (дії або бездіяльності) внаслідок незаконних рішень, дій або бездіяльності контролюючих органів; вчинення діяння (дії або бездіяльності) з вини банку, органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, установи - учасника платіжної системи, еквайрія (щодо податкових правопорушень, передбачених статтями 124 і 125-1 цього Кодексу); вчинення діяння (дії або бездіяльності) з вини оператора поштового зв`язку, інформація про якого міститься в Єдиному державному реєстрі операторів поштового зв`язку, за умови виконання обов`язку, визначеного абзацом другим пункту 49.6 статті 49 цього Кодексу; вчинення діяння (дії або бездіяльності) внаслідок виявлення в роботі електронного кабінету технічної та/або методологічної помилки чи технічного збою в роботі електронного кабінету і визнання такої помилки/збою технічним адміністратором та/або методологом електронного кабінету або згідно з повідомленням на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, або підтвердження її/його існування рішенням суду, якщо порушення були зумовлені виключно технічною та/або методологічною помилкою чи технічним збоєм у роботі електронного кабінету; самостійне виправлення платником податків з дотриманням порядку, вимог та обмежень, передбачених статтею 50 цього Кодексу, помилок, що містяться у раніше поданих ним податкових деклараціях та розрахунках (уточнюючих податкових деклараціях та розрахунках), за умови сплати самостійно донарахованих податкових зобов`язань та штрафних (фінансових) санкцій (штрафів), передбачених пунктом 50.1 статті 50 цього Кодексу (щодо правопорушення, передбаченого пунктом 123.1 статті 123 цього Кодексу); вчинення діяння (дії або бездіяльності) внаслідок обставин непереборної сили (форс-мажору); вчинення діяння (дії або бездіяльності) особою, яка діяла відповідно до консультації з питань практичного застосування окремих норм законодавства України з питань митної справи, наданої в письмовій або електронній формі, а також до узагальнюючої консультації, зокрема на підставі того, що у подальшому такі консультації були змінені або скасовані; вчинення діяння (дії або бездіяльності) особою, яка діяла відповідно до наданого попереднього рішення митного органу про застосування окремих положень законодавства України з питань митної справи, у тому числі в разі, якщо таке рішення в подальшому було відкликано з причин, встановлених пунктами 2, 3 частини сьомої статті 23 Митного кодексу України; інші випадки звільнення від фінансової відповідальності, передбачені цим Кодексом або Митним кодексом України.

Відповідальність за несвоєчасну сплату узгодженого податкового зобов`язання у вигляді штрафу настає у разі коли така несплата вчинена умисно, без наявності непереборних та незалежних від платника обставин.

Передбачено, що діяння вважаються вчиненими умисно, якщо існують доведені до контролюючого органу обставини, які свідчать, що платник податків не удавано, не цілеспрямовано створив умови, які не можуть мати іншої мети, крім як невиконання або неналежне виконання вимог податкового законодавства.

Листом від 26.05.2021 року № 001-32/1908 ПАТ «Запоріжжяобленерго» повідомило відповідача про труднощі, що виникли зі сплатою самостійно задекларованого податку, що несвоєчасна сплата узгоджених податкових зобов`язань зумовлена діями НКРЕКП, наявні кошти використовуються в першу чергу для погашення заборгованості із заробітної плати та єдиного соціального внеску.

Згідно ст. 97 Кодексу Законів про працю України роботодавець (роботодавець - фізична особа) не має права в односторонньому порядку приймати рішення з питань оплати праці, що погіршують умови, встановлені законодавством, угодами, колективними договорами. Оплата праці працівників здійснюється в першочерговому порядку. Всі інші платежі здійснюються роботодавцем після виконання зобов`язань щодо оплати праці.

Вивільнені кошти ПАТ «Запоріжжяобленерго» використовувало для сплати заборгованості зі сплати заробітної плати, що зокрема підтверджується довідками про заборгованість по заробітній платі.

Використання ПАТ «Запоріжжяобленерго» у своїй діяльності поточних рахунків та рахунків із спеціальним режимом використання, не встановлення Національною комісією, що здійснює регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг України алгоритму, щодо визначення частки, яка перераховується на поточні рахунки з рахунків із спеціальним режимом використання, або встановлення нульового нормативу відрахувань коштів на поточні рахунки ПАТ «Запоріжжяобленерго», доводить відсутність коштів у позивача у періоді з березня 2019 року щодо сплати самостійно задекларованих податкових зобов`язань.

Звісно, сплата податків, є одним з основних обов`язків платників, у своїй діяльності вони повинні враховувати таких обов`язок та не уникати його, розподіляти кошти прибутку таким чином, щоб можливо було сплатити обов`язкові платежі.

ПАТ «Запоріжжяобленерго» робило активні дії, зокрема повідомляло ДПС України, Національну комісію, що здійснює регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг України, ДП «Енергоринок», щодо не можливості сплати податкових зобов`язань через відсутність коштів на рахунках чи не можливістю їх використання. Східне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків не встановило наявність безпереборних обставин у ПАТ «Запоріжжяобленерго» щодо неможливості вчасно сплатити визначені податкові зобов`язання.

Наявний висновок експерта від 22.11.2021 року №645/646-21 за результатами проведення економічного дослідження по заяві ПАТ «Запоріжжяобленерго», виконаним Запорізьким відділенням Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз, є висновком про фінансовий стан ПАТ «Запоріжжяобленерго», підтверджує неможливість сплати платків, зборів та обов`язкових платежів у тому числі своєчасно або через певні обставини з затримкою.

Встановлено, що судовим експертом Запорізьким відділенням Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз на замовлення директора з питань правового забезпечення ПАТ «Запоріжжяобленерго» проведено економічне дослідження, складено висновок експерта від 22.11.2021 року №645/646-21. Вказано, що обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.

Експертним висновком встановлено, що враховуючи результати аналізу основних показників, що визначають фінансово-господарський стан ПАТ «Запоріжжяобленерго» та наявність протягом 2015-2020 років ознак критичної неплатоспроможності, встановлене за результатами дослідження, з великою долею вірогідності призвело до неможливості виконання в повному обсязі інвестиційної програми, ремонтних робіт, на формування (накопичення) у товариства заборгованості із заробітної плати, заборгованості по податкам та зборам, заборгованості з ПДВ та інших обов`язкових платежів у 2018-2020 роках і на об`єктивне відволікання коштів для її погашення у зазначені періоди.

Згідно частин 1, 6, 7 ст. 104 КАС України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. У висновку експерта зазначається, що висновок підготовлено для подання до суду та експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має такі самі права і обов`язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду.

Позивач скористався своїм правом замовити та надати до суду висновок експерта з питань, що впливають на предмет спору. У висновку експерта зазначено, що висновок підготовлено для подання до суду та експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Виконано вимоги ст. 104 КАС України, тому висновок приймається к доказ у справі.

Норма п. 112.8 ст. 112 ПК України передбачає перелік умов, за якими особа може бути звільнена від відповідальності у разі настання певних обставин, які не залежали від дій такої особи, у переліку наявні підстави для звільнення від відповідальності на які посилається у своїх доводах ПАТ «Запоріжжяобленерго». До таких непереборних обставин неможливості своєчасної сплати вчасно ПДВ суд відносить відсутність можливості у позивача самостійно розпоряджатись коштами на своїх рахунках та відсутність можливість їх направлення на сплату задекларованих податкових платежів, наявність у товариства податкової заборгованості за попередні періоди, яку необхідно погашати; наявність у товариства заборгованості зі сплати заробітної плати, яка повинна виплачувати першочергово.

Згідно п. 109.3, п. 109.4 ст. 109 ПК України порушення податкового законодавства та порушень вимог, встановлених іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, тягне за собою відповідальність, передбачену цим Кодексом та іншими законами України. У випадках, визначених пунктом 119.3 статті 119, пунктами 123.2-123.5 статті 123, пунктами 124.2, 124.3 статті 124, пунктами 125-1.2-125-1.4 статті 125-1 цього Кодексу, необхідною умовою притягнення особи до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення є встановлення контролюючими органами вини особи.

Особа вважається винною у вчиненні правопорушення, якщо буде встановлено, що вона мала можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжила достатніх заходів щодо їх дотримання.

Затримка сплати узгоджених податкових зобов`язань при обізнаності про їх обов`язкову сплату та із наявністю обов`язку щодо своєчасної сплати податкового зобов`язання визначається як протиправна дія платника податків. Проте, відсутнє створення платником податків цілеспрямовано умов які направлені на невиконання або неналежне виконання установлених законодавчих вимог. Невиконання або неналежне виконання встановлених законодавством правил є наслідком дій (бездіяльності) особи, які кваліфікуються як умисні, оскільки як невиконання так і неналежне виконання є порушенням обов`язків закріплених для платника податків.

ПАТ «Запоріжжяобленерго» не мало об`єктивної можливості та правових підстав своєчасно сплатити грошові зобов`язання з податку на прибуток за наявності заборгованості по виплаті заробітної плати перед найманими працівниками, яка в деякі періоду часу перевищувала 350 млн.грн., оскільки відповідно до приписів законодавства України сплата податкових платежів може здійснюватись лише після погашення у повному обсязі існуючої заборгованості по виплаті заробітної плати.

У постанові від 31.01.2020 року у справі № 821/819/17 Верховний Суд вказував, що саме протиправність дії/бездіяльності є обов`язковою умовою для визнання такої дії/бездіяльності правопорушенням. Для вирішення питання про наявність/відсутність підстав для застосування до платника податку відповідальності, необхідно встановити причини, що зумовили допущення такого пропуску, та перевірити чи вчинив платник податку усі залежні від нього дії з метою належного виконання податкового обов`язку.

У випадку накопичення податкової заборгованості ПАТ «Запоріжжяобленерго», держава створила алгоритм по використанню коштів на рахунках підприємств енергетичного комплексу, тобто фактично, держава створила умови господарського регулювання ПАТ «Запоріжжяобленерго», за яких незалежно від волі платника податків утворюється податковий борг, наявна неможливість сплати вчасно податкових зобов`язань. Слід зважати на правомірність дій позивача, оскільки такий сплачував самостійно задекларовані податкові зобов`язання по мірі наявності коштів. Слід зважати, що позивач повідомляв у тому числі ДФС України про ситуацію, що утворилась, а саме неможливість своєчасної сплати податкових зобов`язань.

Відповідно до п. 4.1 ст. 4 ПК України, податкове законодавство ґрунтується на принципах рівності усіх платників перед законом, недопущення будь-яких проявів податкової дискримінації - забезпечення однакового підходу до всіх платників податків незалежно від соціальної, расової, національної, релігійної приналежності, форми власності юридичної особи, громадянства фізичної особи, місця походження капіталу.

Отже, ПАТ «Запоріжжяобленерго» було допущено порушення термінів сплати самостійно задекларованих податкових зобов`язань, однак не з своєї власної вини, оскільки ПАТ «Запоріжжяобленерго» не могло виконати такий обов`язок. Східне міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків не врахувало відсутність вини у позивача, наявність низки непереборних та давно виниклих обставин, а тому, протиправно винесло податкове повідомлення-рішення про накладання штрафу.

Згідно ч. 1, ч. 6 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. Якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.

У разі задоволення позовних вимог позивача, документально підтверджені та здійснені ним судові витрати повертаються за рахунок бюджетних асигнувань відповідача суб`єкта владних повноважень.

ПАТ «Запоріжжяобленерго» при поданні позову було сплачено судовий збір у розмірі 22700,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням № 14663 від 16.06.2021 року. При поданні апеляційної скарги сплатило 34050,00 грн. як судовий збір, що підтверджується платіжним дорученням № 26922 від 12.11.2021 року.

Таким чином, поверненню позивачу підлягає сума судових витрат у вигляді судового збору у сумі 56750,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, рішення суду першої інстанції слід скасувати та прийняти нове рішення про задоволення позовних вимог.

Керуючись ст. 242, ст. 315, ст. 317, ст.ст. 321, 322 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» задовольнити.

Рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 26.10.2021 року в справі №280/6453/21 скасувати.

Прийняти нове рішення.

Позовні вимоги Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення №000174/32-00-51-04/00130926 від 29.06.2021 року (штраф 50% за порушення строку сплати суми узгодженого грошового зобов`язання з податку на додану вартість), винесене Східним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків.

Стягнути за рахунок власних бюджетних асигнувань Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (код ЄДРПОУ ВП 43968079) на користь Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» () судові витрати у розмірі 56750,00 грн. (п`ятдесят шість тисяч сімсот п`ятдесят гривень 00 Копійок).

Постанова Третього апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів, відповідно до ст., ст. 328, 329 КАС України.

Головуючий - суддя О.М. Лукманова

суддя Л.А. Божко

суддя Ю. В. Дурасова