Справа № 160/16220/21
Суддя: Рищенко Андрій Юрійович
Дата ухвалення: 2021-12-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Рищенка А.Ю., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про скасування постанови та припису, -
10.09.2021 ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулась до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради (далі - відповідач), в якій просить:
- визнати протиправною та скасувати постанову №29А/100821 від 10.08.2021 року, винесену начальником управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради Ратич Надією Миколаївною по справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_1 було притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в розмірі 6 800,00 грн. за ч. 1 ст. 188-42 Кодексу України про адміністративні правопорушення;
- визнати протиправним та скасувати припис Управління державного архітектурно- будівельного контролю Дніпровської міської ради від 27.07.2021 про усунення ОСОБА_1 порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідачем був порушений порядок (процедура) здійснення позапланової перевірки, у зв`язку з чим оскаржувані припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 27.07.2021 та постанова по справі про адміністративне правопорушення №29А/100821 від 10.08.2021 прийняті Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради з порушенням норм чинного законодавства.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15.09.2021 позовну заяву ОСОБА_1 було залишено без руху, у зв`язку з невідповідністю останньої вимогам ст.ст. 160, 161 КАС України.
На виконання вимог ухвали суду, 12.10.2021 позивачем були усунуті недоліки позовної заяви.
06.12.2021 на адресу суду від представника відповідача надійшов письмовий відзив на позовну заяву, в якому останній проти задоволення позовних вимог заперечував посилаючись на те, що посадовими особами управління дотримано всіх вимог законодавства, що регламентує здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю та порядку складання документів за результатами перевірки. В задоволенні позову відповідач просив відмовити повністю.
Згідно положень ст. 262 КАС України, суд розглянув справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) за наявними у ній матеріалами.
Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що з метою перевірки виконання вимог припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 26.05.2021, Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради було видано наказ від 09.07.2021 №155п «Про проведення позапланової перевірки на об`єкті містобудування, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання будівельних робіт».
Строк проведення позапланової перевірки на об`єкті містобудування, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , встановлений 10 днів, з 12 липня по 23 липня 2021 року, включно.
12.07.2021 відповідачем видано направлення для проведення планового (позапланового) заходу №0151.
23.07.2021 відповідачем на підставі наказу №166п від 23.07.2021 знову було видано направлення для проведення планового (позапланового) заходу №0166 на об`єкті містобудування, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 . Строк дії направлення визначено з 26.07.2021 до 27.07.2021
Так, актом перевірки встановлено, що ОСОБА_1 не виконала вимоги припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 26.05.2021, а саме на момент проведення перевірки не допустила посадових осіб Управління до проведення позапланової перевірки та не надала правовстановлюючих документів на домоволодіння.
Разом із актом перевірки, 27.07.2021 посадовими особами відповідача складено протокол про адміністративне правопорушення та видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 27.07.2021.
10.08.2021 за результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення відповідачем винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення №29А/100821 якою притягнуто до адміністративної відповідальності гр. ОСОБА_1 за правопорушення передбачене ч. 1 ст. 188-42 КУпАП та накладено штраф у розмірі 6800 грн.
Вважаючи спірні припис та постанову протиправними, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі Порядок №553).
Згідно п. 2 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції.
Відповідно до п.7 Порядку №553 підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду ДІАМ про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів щодо проведення перевірки, складена на підставі ухвали слідчого судді.
Під час проведення позапланової перевірки підлягають контролю виключно питання, які стали підставою для проведення такої перевірки.
Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів.
Повторне проведення позапланової перевірки за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для раніше проведеної позапланової перевірки об`єкта будівництва чи суб`єкта містобудування, забороняється, крім випадків невиконання вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.
Пунктом 9 Порядку №553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
У випадку, коли суб`єкти містобудування або його представники, які будують або збудували об`єкт будівництва та були належним чином повідомлені про дату і час проведення перевірки, не прибули на об`єкт будівництва для проведення перевірки, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт. (п.12 Порядку №553).
Пунктами 16-18 Порядку встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. Акт перевірки складається у двох примірниках.
У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).
Керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.
Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.
Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.
Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.
Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.
Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, чи через електронний кабінет, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф (п.19-22 Порядку №553).

Аналізуючи наведені приписи законодавства, суд вважає за необхідне зазначити, що відповідачем було винесено два накази (№155п від 09.07.2021 та №166п від 23.07.2021) про проведення позапланових перевірок на об`єкті містобудування, що розташований за адресою: м. Дніпро, пров. Черкаський, буд. 120, щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання будівельних робіт.

Так, наказом №155п від 09.07.2021 було призначено позапланову перевірку (період з 12.07.2021 по 23.07.2021), метою якої було встановлення виконання вимог припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 26.05.2021.

Поряд з цим, наказом №166п від 23.07.2021 було призначено позапланову перевірку (період з 26.07.2021 по 27.07.2021) на підставі абз. 10 п.7 Порядку №553 та службової записки головного спеціаліста-інспектора управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради Мокрого Ю.О. від 23.07.2021.

Тобто, мало місце проведення двох позапланових перевірок, результати яких оформлені одним актом від 27.07.2021 № 0, на підставі якого згодом було складено оскаржувані припис від 27.07.2021 та постанова №29А/100821 від 10.08.2021.

Разом з тим, на переконання суду, є неприпустимим факт складання відповідачем на підставі двох позапланових перевірок, які в свою чергу проводились в різні періоди, одного акту перевірки.

Суд звертає увагу, що відповідачем у відзиві було зазначено, що під час проведення позапланової перевірки у період з 12.07.2021 по 23.07.2021 ОСОБА_1 ухилялась від участі у такій перевірці, у зв`язку з чим, фактично і було видано наказ №166п від 23.07.2021 про проведення позапланової перевірки у період з 26.07.2021 по 27.07.2021.

Беручи до уваги такі твердження відповідача, суд вважає за необхідно звернути увагу на те, що приписами Порядку №553 передбачено складання відповідного акту у зв`язку з відсутністю суб`єкта містобудування.

Тобто, не зважаючи на те, що, як стверджує відповідач, ОСОБА_1 ухилялась від участі у позаплановій перевірці (період проведення з 12.07.2021 по 23.07.2021), посадові особи відповідача повинні були скласти відповідних акт.

За наведеного правового регулювання та встановлених у справі обставин, суд зазначає, що недотримання відповідачем порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю нівелює наслідки такого, а тому припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 27.07.2021 та постанова по справі про адміністративне правопорушення №29А/100821 від 10.08.2021 є протиправними та підлягають скасуванню.

Решта доводів та заперечень учасників справи висновків суду по суті позовних вимог не спростовують. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10.02.2010 року, заява 4909/04, відповідно до п. 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, № 303-A, п. 29).

Відповідно до ст. 9 КАС України розгляд та вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ч. 1 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Підсумовуючи зазначене вище, суд дійшов висновку про обґрунтованість позову, тому позов підлягає до задоволення у повному обсязі.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст. ст. 139, 241-246, 250 КАС України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про скасування постанови та припису - задовольнити повністю.

Визнати протиправною та скасувати постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради №29А/100821 від 10.08.2021 року про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800 грн.

Визнати протиправним та скасувати припис Управління державного архітектурно- будівельного контролю Дніпровської міської ради про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 27.07.2021.

Стягнути з Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради () за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) судові витрати з оплати судового збору у розмірі 908,00 грн.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 255 КАС України та може бути оскаржене в строки, передбачені ст. 295 КАС України.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя А. Ю. Рищенко