Справа № 240/18187/21
Суддя: Горовенко Анна Василівна
Дата ухвалення: 2022-05-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 травня 2022 року м. Житомир

справа № 240/18187/21

категорія 113040000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі

головуючого судді Горовенко А.В.,

розглянувши у письмовому провадженні у приміщенні суду за адресою: 10014, місто Житомир, вул. Мала Бердичівська, 23, адміністративну справу за позовом Приватного акціонерного товариства "Житомирський меблевий комбінат" до управління Держпраці у Житомирській області та Головного управління Держпраці у Київській області про визнання протиправним та скасування наказу,-

встановив:

Приватне акціонерне товариство "Житомирський меблевий комбінат" звернулось до суду з позовом, в якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність управління Держпраці у Житомирській області щодо незабезпечення взаємодії та координації з Головним управлінням Держпраці у Київській області в процесі проведення планової перевірки Приватного акціонерного товариства "Житомирський меблевий комбінат" та зобов"язати управління Держпраці у Житомирській області повідомити Головне управління Держпраці у Київській області про проведення перевірки Приватного акціонерного товариства "Житомирський меблевий комбінат" з питань виконання робіт підвищеної небезпеки та експлуатації устаткування підвищеної небезпеки, на які видано дозволи на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки №245.18.32 від 23.01.2018; №3565.19.32 від 25.10.2019; №4605.19.32 від 20.12.2019; №4606.19.32 від 20.12.2019.

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Держпраці у Київській області від 24.05.2021 №2134 "Про анулюванання дозволів Приватного Акціонерного Товариства "Житомирський меблевий комбінат".

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що Приватне акціонерне товариство Житомирський меблевий комбінат (далі - АТ ЖМК), здійснюючи моніторинг Інформаційної системи Реєстр дозволів, 15.06.2021 виявлено інформацію про анулювання дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки.

У подальшому встановлено, що підставою для прийняття Головним управлінням Держпраці у Київській області наказу №2134 від 24.05.2021 про анулювання дозволів стало створення АТ ЖМК перешкод під час проведення посадовими особами Головного управління Держпраці у Київській області планової перевірки, про що складено акт про неможливість проведення заходу державного контролю від 18.02.2021.

Однак вказує, що фактично АТ ЖМК не створювалися перешкоди посадовим особам органу державного нагляду, оскільки планова перевірка АТ ЖМК з питань додержання вимог законодавства про охорону праці під час виконання робіт підвищеної небезпеки або експлуатації устаткування підвищеної небезпеки, на які видано анульовані Дозволи, в період з 15.02.2021 по 26.02.2021 органами Держпраці проведена. Також в період з березня 2021 року по липень 2021 року неодноразово здійснювались перевірки діяльності позивача за результатами яких у акті перевірки зафіксовано відсутність порушень з боку АТ ЖМК вимог законодавства під час виконання робіт підвищеної небезпеки та експлуатації систем газопостачання ТРЦ Глобал UА, ліфтів та ескалаторів, на які АТ ЖМК видано Дозволи.

Зазначає, що виконання робіт підвищеної небезпеки та експлуатація устаткування підвищеної небезпеки, на які видано Дозволи, здійснюється АТ ЖМК за адресою м.Житомир, вул. Київська, 77.

В свою чергу, за адресою: м.Київ, вул.Лейпцизька, 15 позивач лише орендує нежитлове приміщення площею 7,8 кв.м. з шафою для зберігання документів. В цьому орендованому приміщенні розміщено офісне приміщення товариства.

Щодо перевірки позивача за адресою м.Київ, вул.Лейпцизька, 15 вказує, що АТ ЖМК не відмовлялося допускати посадову особу контролюючого органу до проведення перевірки, в телефонному режимі інспектору праці Головного управління Держпраці у Київській області повідомлено, що офіс АТ ЖМК за адресою м.Київ, вул. Лейпцизька, 15 зачинено через запровадження дистанційної форми роботи.

Не зважаючи на вказане, Головним управлінням Держпраці у Київській області складено акт про неможливість проведення заходу державного контролю та анульовано Дозволи, які взагалі не могли бути предметом перевірки Головного управління Держпраці у Київській області.

Вказує, що зазначені дії Головного управління Держпраці у Київській області є грубим порушенням законодавчо регламентованої процедуру анулювання Дозволів.

Щодо протиправної бездіяльності управління Держпраці у Житомирській області, вказує, що управління зобов`язане здійснювати взаємодію з іншими територіальними органами Державної служби з питань праці, зокрема - з Головним управлінням Держпраці у Київській області та проінформувати його про проведення перевірки АТ ЖМК з питань виконання робіт підвищеної небезпеки та експлуатації устаткування підвищеної небезпеки, на які видано Дозволи.

Вважаючи, оскаржуване рішення та бездіяльність незаконними, необґрунтованими та такими, що порушують його права та законні інтереси, позивач звернувся до суду з позовом.

Згідно з ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 17 вересня 2021 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Ухвала про відкриття провадження була направлена позивачу та відповідачам за адресою місцезнаходження (місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, вказана ухвала отримана уповноваженими особами відповідачів.

Відповідач - управління Держпраці у Житомирській області у строк, встановлений ч.1 ст.261 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), зазначений в ухвалі про відкриття провадження, надіслав до суду відзив на позовну заяву (за вх.№64623/21), у якому просить відмовити у задоволенні позовних вимог за безпідставністю.

В обґрунтування зазначає, що за наявності у суб`єкта господарювання відокремлених підрозділів планові заходи державного нагляду (контролю) щодо такого суб`єкта господарювання можуть здійснюватися одночасно в усіх відокремлених підрозділах протягом строку здійснення одного планового заходу.

Вказує, що суб`єкт господарювання був завчасно повідомлений про початок здійснення комплексного планового заходу державного нагляду (контролю) підтвердженням чого є повідомлення управління Держпраці у Житомирській області про проведення планової перевірки від 14.01.2021, яке було направлено рекомендованим листом від 19.01.2021, а також повідомлення Головного управління Держпраці у Київській області про проведення перевірки від 13.01.2021.

Управлінням Держпраці у Житомирській області дотримано законні вимоги щодо повідомлення суб`єкта господарювання для проведення перевірки, процедури та порядку її проведення, тому у суб`єкта господарювання було вдосталь часу для забезпечення присутності уповноваженої особи під час перевірки у всіх відокремлених підрозділах.

Щодо твердження позивача про бездіяльність управління Держпраці у Житомирській області з приводу не забезпечення взаємодії та координації з Головним управлінням Держпраці у Київській області під час планової перевірки АТ ЖМК, зазначає, що вказане є абсолютно надуманим та незрозумілим, дане твердження будується на абсолютно невірних судженнях, оскільки плановий захід державного нагляду (контролю) здійснений посадовими особами управління Держпраці у Житомирській області відповідно до вимог Закону України №877-V.

Також вказує, що управлінням внесено всю необхідну інформацію щодо проведеного планового заходу державного нагляду, а також результати позапланових заходів державного нагляду (контролю) які були здійснені у суб`єкта господарювання АТ ЖМК.

Головне управління Держпраці у Київській області надіслало до суду відзив на позовну заяву (за вх.№68697/21), у якому просить відмовити у задоволенні позовних вимог за безпідставністю.

В обґрунтування зазначає, що 18 лютого 2021 року інспектором праці Манчевським Олексієм Георгійовичем здійснено виїзд за адресою суб`єкта господарювання: вул.Лейпцизька, буд.15, м.Київ. Проте, представники позивача відмовились допускати інспектора праці до перевірки, у зв`язку з чим, було викликано наряд поліції, який зафіксував факт перешкоджання посадовій особі Головного управління Держпраці у Житомирській області.

У зв"язку з чим, інспектором праці складено акт про неможливість проведення заходу державного контролю від 18.02.2021 № КВ 241/744НП, у графі Особи, що можуть підтвердити факт перешкоджання вказано, капітана поліції ОСОБА_1 .

На підставі вказаного, згідно з ч.12 ст.21 Закону України Про охорону праці" враховуючи ту обставину, що позивачем створено перешкоду під час спроби проведення посадовими особами відповідача перевірки додержання вимог законодавчих та нормативно-правових актів з охорони праці та промислової безпеки, шляхом недопущення до її проведення, наказом Головного управління від 24.05.2021 № 2134 Про анулювання дозволів АТ Житомирський меблевий комбінат анульовано дозволи на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки.

05 листопада 2021 року позивач надіслав до суду відповідь на відзив на позовну заяву (за вх.№ 67956/21), у якому додатково зазначає, що на акті про неможливість проведення заходу державного контролю від 18.02.2021 №КВ241/744 НП не вказано (не підкреслено) причиною для складення акту про неможливість проведення заходу державного контролю, саме створення перешкод у діяльності інспектора праці.

Також зазначає, що Головне управління Держпраці у Київській області не надало доказів повідомлення АТ "ЖМК" про анулювання дозволів протягом п"яти днів з дня прийняття наказу №2134, у зв"язку з чим оскаржуваний наказ підлягає скасуванню.

18 листопада 2021 року управління Держпраці у Житомирській області надіслало до суду заперечення (за вх.№72265/21), у якому додатково вказує на зловживання позивачем своїм процесуальним правом, яке виражене в безпідставності заявлення позовних вимог до нього.

Відповідно до положень ч.5 ст.262, ч.1 ст.263 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами.

Суд зазначає, що судове рішення у справі, постановлене у письмовому провадженні, складене у повному обсязі відповідно до ч.4 ст.243 КАС України.

Згідно з ч.5 ст.250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Суд, розглянувши матеріали справи, оцінивши наявні докази за своїм внутрішнім переконанням, зазначає наступне.

Відповідно до виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Приватне акціонерне товариство Житомирський меблевий комбінат (далі - АТ ЖМК) () зареєстроване як юридична особа 11.11.2003, за адресою: вул.Лейпцизька, буд.15, м.Київ, 01015 (т.2 а.с.45-47).

Позивач здійснює діяльність на підставі дозволів №245.18.32 від 23.01.2018, №3565.19.32 від 25.10.2019, №4605.19.32 від 20.12.2019 на експлуатацію машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки та дозволу №4606.19.32 від 20.12.2019 на виконання робіт підвищеної небезпеки, які видані Головним управлінням Держпраці в Київській області.

Розташування устаткування, вказаного у дозволах №245.18.32 від 23.01.2018, №3565.19.32 від 25.10.2019 знаходиться за вдресою:10001, Житомир, вул.Київська, буд.77 (т.1 а.с. 25, 26)

Експлуатація устаткування, вказаного у дозволі №4605.19.32 від 20.12.2019 здійснюється за адресою: 01015, м.Київ, вул.Лейпцизька, буд.15 (т.1 а.с. 27).

Виконання робіт з підвищеної небезпеки, зазначених у дозволі №4606.19.32 від 20.12.2019 проводиться за адресою: м.Київ, вул.Лейпцизька, буд.15 (т.1 а.с.28).

13 січня 2021 року Головним управлінням Держпраці у Київській області оформлено та надіслано на адресу позивача повідомлення про проведення планової перевірки з №5.2/349, у якому зазначено, що на підставі статті 4 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності від 05 квітня 2007 року № 877-V (далі - Закон №877-V) буде проведено перевірку дотримання вимог законодавчих та нормативно-правових актів з охорони праці та промислової безпеки в АТ ЖМК у період з 15 лютого 2021 року по 26 лютого 2021 року (т.2 а.с. 17).

Згідно з наказом Головного управління Держпраці в Київській області від 05 лютого 2021 року №507 Про проведення планового заходу АТ "Житомирський меблевий комбінат" наказано у термін з 15.02.2021 по 26.02.2021 провести планову перевірку АТ "Житомирський меблевий комбінат", за адресою: вул.Лейпцизька, буд.15, м.Київ, 01015, на предмет дотримання вимог законодавчих та нормативно-правових актів з охорони праці та промислової безпеки (т.2 а.с. 15).

На підставі вищезазначеного наказу начальником Головного управління Держпраці в Київській області оформлено направлення на проведення перевірки від 05 лютого 2021 року №241, в якому як предмет перевірки АТ ЖМК, зазначено - дотримання вимог законодавства та нормативно-правових актів з охорони праці та промислової безпеки (т.2 а.с. 16)

18 лютого 2021 року головним державним інспектором Манчевським Олексієм Георгієвичем за результатами виходу на здійснення планової перевірки діяльності АТ ЖМК за адресою: 01015, м.Київ, вул.Лейпцизька, буд.15, складено акт про неможливість проведення заходу державного контролю №КВ241/744 НП, яким зафіксовано, що 18.02.2021 о 09 год. 20 хв. здійснено спробу проведення заходу державного контролю АТ ЖМК за адресою: 01015, м.Київ, вул.Лейпцизька, буд.15, однак захід державного контролю неможливо провести у зв"язку з: ненаданням інформації, необхідної для проведення заходу державного нагляду (контролю); ненаданням доступу до виробничих, службових, адміністративних приміщень об"єкта перевірки, в яких використовується наймана праця за адресою: 01015, м.Київ, вул.Лейпцизька, буд.15 (т.2 а.с. 18-21).

Наказом Головного управління Держпраці в Київській області від 24 травня 2021 року №2134, відповідно до статті 21 Закону України Про охорону праці, пункту 17 Порядку видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26 жовтня 2011 року № 1107 (із змінами) та протоколу засідання постійно діючої комісії з питань анулювання дозволів Головного управління Держпраці у Київській області від 20.05.2021 №21, у зв`язку зі створенням перешкод під час проведення посадовими особами Головного управління Держпраці у Київській області планової перевірки, анульовано дозволи на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки №4606.19.32 від 20.12.2019, № 4605.19.32 від 20.12.2019, №3565.19.32 від 25.10.2019, №245.18.32 від 23.01.2018, виданих АТ ЖМК Головним управлінням Держпраці у Київській області (т.1 а.с.19).

Про прийняття вказаного наказу Головне управління Держпраці в Київській області повідомило АТ ЖМК листом від 24.05.2021 №11/3/21/10480 (т.2 а.с. 23).

В свою чергу, управлінням Держпраці у Житомирській області проведено перевірки АТ ЖМК щодо виконання вимог приписів, вказаних у акті перевірки №136/10-83 від 26.02.2021, за результатами перевірки діяльності позивача складено акти №136/10-83 від 26.02.2021, №282/09-695 від 30.03.2021, №739/07-690 від 28.04.2021, №779/08-80 від 06.05.2021, №1147/10-83 від 25.06.2021, №1361/10-83 від 22.07.2021 (т.1 а.с. 90-101, 102-109, 110-116, 117-126, 127-140, 141-154).

Не погоджуючись із наказом Головного управління Держпраці в Київській області від 24 травня 2021 року №2134 та бездіяльність управління Держпраці у Житомирській області щодо незабезпечення взаємодії та координації з Головним управлінням Держпраці у Київській області в процесі проведення планової перевірки, Приватне акціонерне товариство "Житомирський меблевий комбінат" звернулось до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Правові та організаційні засади функціонування дозвільної системи у сфері господарської діяльності і встановлено порядок діяльності дозвільних органів, уповноважених видавати документи дозвільного характеру, та державних адміністраторів визначено Законом України Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності.

Частиною сьомою статті 4-1 Закону України Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності №2806-IV від 06.09.2005 (далі - Закон України Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності) передбачено, що дозвільний орган анулює документ дозвільного характеру з таких підстав:

- звернення суб`єкта господарювання із заявою про анулювання документа дозвільного характеру;

- наявність в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань відомостей про припинення юридичної особи шляхом злиття, приєднання, поділу, перетворення та ліквідації, якщо інше не встановлено законом;

- наявність в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань відомостей про припинення підприємницької діяльності фізичної особи - підприємця.

Дозвільний орган, що видав документ дозвільного характеру, може звернутися до адміністративного суду з позовом про застосування заходу реагування у виді анулювання документа дозвільного характеру за наявності хоча б однієї з таких підстав:

1) встановлення факту надання в заяві про видачу документа дозвільного характеру та документах, що додаються до неї, недостовірної інформації;

2) здійснення суб`єктом господарювання певних дій щодо провадження господарської діяльності або видів господарської діяльності, на які отримано документ дозвільного характеру, з порушенням вимог законодавства, щодо яких дозвільний орган видавав припис про їх усунення із наданням достатнього часу для їх усунення.

Законом можуть передбачатися інші підстави для анулювання документа дозвільного характеру.

Згідно із частиною третьою статті 21 Закону України Про охорону праці № 2694-XII від 14.10.1992 (далі - Закон України Про охорону праці) роботодавець повинен одержати дозвіл на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки. Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, видає дозволи на безоплатній основі на підставі висновку експертизи стану охорони праці та безпеки промислового виробництва суб`єкта господарювання, проведеної експертно-технічними центрами, які належать до сфери управління центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, або незалежними експертними організаціями, які забезпечують науково-технічну підтримку державного нагляду у сфері промислової безпеки та охорони праці. На застосування машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки виробник або постачальник устаткування підвищеної небезпеки отримує дозвіл до прийняття зобов`язань на постачання. Одержання дозволу не вимагається у разі експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, яке прийнято в експлуатацію з видачею відповідного сертифіката або щодо якого зареєстровано декларацію про готовність до експлуатації, а також у разі реєстрації машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці.

Відповідно до частини четвертої статті 21 Закону України Про охорону праці порядок видачі дозволів або відмови в їх видачі, переоформлення, видачі дублікатів, анулювання дозволів центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, переліки видів робіт, машин, механізмів та устаткування підвищеної небезпеки, проведення або експлуатація (застосування) яких потребує отримання дозволу, та граничні розміри тарифів на проведення експертизи стану охорони праці та безпеки промислового виробництва суб`єкта господарювання, висновок якої є підставою для видачі дозволів, встановлюються Кабінетом Міністрів України.

Частиною дванадцятою статті 21 Закону України Про охорону праці передбачено, що підставою для анулювання дозволу є:

- заява роботодавця або уповноваженої ним особи про анулювання дозволу;

- припинення юридичної особи (злиття, приєднання, поділ, перетворення або ліквідація) або підприємницької діяльності фізичною особою-підприємцем;

- виявлення у поданих роботодавцем документах недостовірних відомостей щодо виконання робіт підвищеної небезпеки або експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, на які видано дозвіл;

- повторне порушення вимог законодавства про охорону праці під час виконання робіт підвищеної небезпеки або експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, на які видано дозвіл;

- виникнення аварії, вибуху, пожежі, нещасного випадку, якщо в акті розслідування встановлено, що причиною такої події стало недодержання вимог законодавства про охорону праці під час виконання робіт підвищеної небезпеки або експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, на які видано дозвіл;

- створення перешкод під час проведення посадовими особами центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, або його територіального органу перевірки додержання вимог законодавства про охорону праці під час виконання робіт підвищеної небезпеки або експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, на які видано дозвіл.

Приписами частини 14 статті 21 Закону України Про охорону праці визначено, що про анулювання дозволу роботодавець повідомляється у письмовій формі із зазначенням підстав щодо анулювання цього дозволу протягом п`яти днів з дня прийняття рішення органом, який видав дозвіл.

Процедуру видачі або відмови у видачі, переоформлення, анулювання Держпраці та її територіальними органами дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки визначено Порядком видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 26 жовтня 2011 року № 1107 (далі - Порядок № 1107).

Пунктом 17 Порядку №1107 передбачено, що дозвіл може бути анульований у випадках, передбачених статтею 21 Закону України Про охорону праці.

Рішення про анулювання дозволу приймається органом, що його видав.

Дія дозволу припиняється через десять робочих днів з дня прийняття рішення про його анулювання.

Статтею 1 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності № 877-V від 05.04.2007 (далі - Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності) передбачено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища;

заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.

Частиною одинадцятою статті 4 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності передбачено, що плановий чи позаплановий захід щодо суб`єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником.

Згідно із частиною третьою статті 6 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Відповідно до частини п`ятої статті 7 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання.

Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.

Частиною першою статті 10 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності передбачено, що суб`єкту господарювання надано право, серед іншого, перевіряти наявність у посадових осіб органу державного нагляду (контролю) службового посвідчення та посвідчення (направлення) і одержувати копію посвідчення (направлення) на проведення планового або позапланового заходу, а також не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю), якщо: державний нагляд (контроль) здійснюється з порушенням передбачених законом вимог щодо періодичності проведення таких заходів; посадова особа органу державного нагляду (контролю) не надала копії документів, передбачених цим Законом, або якщо надані документи не відповідають вимогам цього Закону; суб`єкт господарювання не одержав повідомлення про здійснення планового заходу державного нагляду (контролю) в порядку, передбаченому цим Законом; посадова особа органу державного нагляду (контролю) не внесла запис про здійснення заходу державного нагляду (контролю) до журналу реєстрації заходів державного нагляду (контролю) (за наявності такого журналу в суб`єкта господарювання); тривалість планового заходу державного нагляду (контролю) або сумарна тривалість таких заходів протягом року перевищує граничну тривалість, встановлену частиною п`ятою статті 5 цього Закону, або тривалість позапланового заходу державного нагляду (контролю) перевищує граничну тривалість, встановлену частиною четвертою статті 6 цього Закону; орган державного нагляду (контролю) здійснює повторний позаплановий захід державного нагляду (контролю) за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю); органом державного нагляду (контролю) не була затверджена та оприлюднена на власному офіційному веб-сайті уніфікована форма акта, в якій передбачається перелік питань залежно від ступеня ризику; у передбачених законом випадках посадові особи не надали копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики з питань державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, або відповідного державного колегіального органу на здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю).

Згідно з частиною першою статті 11 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) зобов`язаний допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю) за умови дотримання порядку здійснення державного нагляду (контролю), передбаченого цим Законом.

З огляду на системний аналіз положень Закону України Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності суд дійшов висновку, що лише у разі встановлення факту надання в заяві про видачу документа дозвільного характеру та документах, що додаються до неї, недостовірної інформації; здійсненні суб`єктом господарювання певних дій щодо провадження господарської діяльності або видів господарської діяльності, на які отримано документ дозвільного характеру, з порушенням вимог законодавства, щодо яких дозвільний орган видавав припис про їх усунення із наданням достатнього часу для їх усунення, анулювання документа дозвільного характеру здійснюється у судовому порядку за позовом дозвільного органу, що видав документ дозвільного характеру.

При цьому, положеннями Закону України Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності передбачено, що іншими законами можуть бути встановлені інші підстави для анулювання документів дозвільного характеру.

Матеріали справи свідчать, що підставою анулювання дозволів №4606.19.32 від 20.12.2019, № 4605.19.32 від 20.12.2019, №3565.19.32 від 25.10.2019, №245.18.32 від 23.01.2018, Головне управління Держпраці в Київській області зазначило створення позивачем перешкод під час проведення посадовими особами Головного управління Держпраці у Київській області планової перевірки (т.1 а.с.19, т.2 а.с. 22)

Статтею 21 Закону України Про охорону праці визначає підстави для анулювання дозволу, серед яких, зокрема, є створення перешкод під час проведення посадовими особами центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, або його територіального органу перевірки додержання вимог законодавства про охорону праці під час виконання робіт підвищеної небезпеки або експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, на які видано дозвіл.

З урахуванням вказано, суд дійшов висновку, що встановивши наявність обставин, визначених частиною дванадцятою статті 21 Закону України Про охорону праці, для анулювання дозволу, дозвільний орган скасовує дозвіл за самостійним рішенням.

Матеріали справи свідчать та позивачем не заперечується, що перед початком здійснення планової перевірки АТ "ЖМК" отримано від Головного управління Держпраці у Київській області повідомлення №5.2/349 від 13.01.2021 про проведення в період з 15.02.2021 по 26.02.2021 планової перевірки за адресою: м.Київ, вул.Лейпцизька, 15, що надсилалось позивачу засобами поштового зв"язку рекомендованим листом №44 (т.2 а.с. 17).

В свою чергу, при виході інспекторами праці 18.02.2021 на проведення планової перевірки АТ ЖМК за адресою: м.Київ, вул.Лейпцизька, 15, посадові особи відповідача не змогли провести перевірку у зв`язку з тим, що створено перешкоди у діяльності інспекторів праці шляхом: ненадання інформації, необхідної для проведення заходу державного нагляду (контролю); ненадання доступу до виробничих, службових, адміністративних приміщень об"єкта перевірки, в яких використовується наймана праця за адресою: 01015, м.Київ, вул.Лейпцизька, буд.15 (т.2 а.с. 18-21).

Суд зазначає, що господарська діяльність (виконання робіт або надання послуг) має здійснюватися підприємством з дотриманням законодавства з питань охорони праці та промислової безпеки. При цьому, для виконання робіт, віднесених до робіт підвищеної небезпеки та використання утсткування підприємство зобов`язане отримати відповідний дозвіл. Цей дозвіл може бути анульовано, окрім іншого, у зв`язку з створення перешкод під час проведення уповноваженими особами перевірки додержання вимог законодавства про охорону праці під час виконання робіт підвищеної небезпеки або експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, на які видано дозвіл.

В той же час, законодавство з питань охорони праці не надає визначення поняттю «створення перешкод під час проведення перевірки».

Проте, враховуючи вищезазначені норми, суд дійшов висновку, що створення перешкод під час проведення посадовими особами центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, або його територіального органу перевірки додержання вимог законодавства про охорону праці, може розцінюватись відмова в доступі посадових осіб органу, який здійснює перевірку до місць провадження діяльності суб`єкта господарювання, об`єктів, що використовуються суб`єктом господарювання при провадженні діяльності, яка у свою чергу, може бути виражена шляхом активних дій у формі перешкоджання проведення перевірки, або ж пасивна бездіяльністю у формі відсутності уповноважених осіб суб"єкта господарювання під час здійснення перевірки, в тому числі не забезпечення участі керівника або уповноваженої ним особи у здійсненні перевірки.

Зважаючи на те, що позивачем не забезпечено участі керівника або уповноваженої ним особи під час перевірки, не надано посадовим особам Головного управління Держпраці у Київській області інформації, необхідної для проведення заходу державного нагляду (контролю) та ненадано доступу до виробничих, службових, адміністративних приміщень об"єкта перевірки, в яких використовується наймана праця за адресою: 01015, м.Київ, вул.Лейпцизька, буд.15, з метою проведення перевірки, то суд дійшов висновку, що АТ "ЖМК", будучи повідомленим про проведення перевірки, створено перешкоди під час проведення перевірки додержання вимог законодавства про охорону праці, що у свою чергу є самостійною підставою для анулювання дозволів, при настанні якої не вимагається звернення до суду з позовом про анулювання дозволів.

Щодо твердження позивача, що офіс АТ "ЖМК", який знаходиться за адресою: м.Київ, вул.Лейпцизька, 15, не мав можливості здійснити фактичний допуск посадових осіб Головного управління Держпраці у Київській області у зв"язку з тим, що наказом Генерального директора АТ ЖМК від 28.12.2020 року №28/12/20 для працівників Товариства (в тому числі директору, головному інженеру, головному бухгалтеру) з 01.01.2021 по 30.04.2021 включно, встановлено режим дистанційної (надомної) роботи, суд зазначає наступне (т.1 а.с. 81).

Позивачем не надано до суду належних, допустимих та достатніх доказів щодо підтвердження інформування Головного управління Держпраці у Київській області, як суб"єкта здійснення перевірки, про існування вищевказаного наказу з приводу встановлення для працівників АТ ЖМК режиму дистанційної (надомної), роботи.

Окрім того, позивачем не надано суду доказів щодо звернення до Головного управління Держпраці у Київській області із заявою про неможливість проведення планової перевірки АТ ЖМК за адресою: м.Київ, вул.Лейпцизька, 15, в період 15.02.2021 по 26.02.2021 та проханням узгодити, змінити дату перевірки.

Обґрунтовуючи протиправність оскаржуваного наказу, позивач посилається на те, що АТ ЖМК за адресою проведення планової перевірки: м.Київ, вул.Лейпцизька, 15, не експлуатує устаткування підвищеної небезпеки та не виконуються роботи підвищеної небезпеки, на які видані Дозволи, вказане здійснюється АТ ЖМК за адресою: м.Житомир, вул. Київська, 77.

Суд повторно вказує, що частиною дванадцятою статті 21 Закону України Про охорону праці передбачено підстави для анулювання дозволу, та вказано, що дозвільний орган має право скасування дозволів, які він видав за самостійним рішенням.

Також суд зазначає, що положеннями Закону України «Про охорону праці» не передбачено права на анулювання дозволу за умови встановлення таких підстав під час перевірки саме за місцем господарської діяльності (фактичного виконання робіт та/чи розміщення устаткування).

З урахуванням вказаного та зважаючи на те, що АТ «ЖМК» було повідомлене про проведення планової перевірки в період з 15.02.2021 по 26.02.2021, за адресою: м.Київ, вул.Лейпцизька, 15, та не допустило посадових осіб відповідача до її проведення, а саме не забезпечило участі керівника або уповноваженої ним особи у здійсненні призначеного заходу, то суд дійшов висновку, що наказ Головного управління Держпраці в Київській області від 24 травня 2021 року №2134 про анулювання дозволів видано на підставі, у межах повноважень та у спосіб що визначений законами України.

Доводи позивача щодо відсутності на час проведення планової перевірки АТ «ЖМК» органом державного нагляду (контролю), не затвердженої уніфікованої форми акта з переліком питань залежно від ступеня ризику, що відповідає методиці, яка була затверджена Постановою КМУ №342, суд вважає безпідставними, зважаючи на наступне.

Форму акта, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання вимог законодавства у сфері промислової безпеки, охорони праці, поводження з вибуховими матеріалами (уніфіковану форму Акта перевірки суб`єкта господарювання (виробничого об`єкта)), було визначено наказом Міністерства надзвичайних ситуацій України 11.08.2011 № 826. Однак, Наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України «Про затвердження форм документів, що складаються при здійсненні заходів державного нагляду та контролю Державною службою України з питань праці» від 27.10.2020 № 2161 (далі наказ Мінекономіки №2161 від 27.10.2020) затверджено 15 форм документів, що складаються представниками Держпраці за результатами здійснення заходів державного нагляду (контролю). Цей нормативний документ зареєстровано в Міністерстві юстиції України 23.12.2020 за № 1280/35563. Відтепер згідно з наказом Мінекономіки від 27.10.2020 № 2161 інспектори Держпраці використовують єдину форму Акта заходу державного нагляду незалежно від сфери, в якій проводять перевірку: охорона праці, промислова безпека, гігієна праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, додержання трудового законодавства, зайнятість населення, зайнятість та працевлаштування осіб з інвалідністю.

Суд зауважує, що акт про неможливість проведення заходу державного контролю №КВ241/744 НП від 18.02.2021 складено відповідно до форми №3 наказу Мінекономіки №2161 від 27.10.2020 (т.2 а.с. 18-21).

Щодо позовних вимог про визнання протиправною бездіяльності управління Держпраці у Житомирській області щодо незабезпечення взаємодії та координації з Головним управлінням Держпраці у Київській області в процесі проведення планової перевірки АТ "ЖМК", суд зазначає наступне.

Відповідно до Положення про Управління Держпраці у Житомирській області, затвердженого наказом Державної служби України з питань праці №84 від 03.08.2018. Управління Держпраці у Житомирській області є територіальним органом Державної служби України з питань праці, що їй підпорядковується.

Відповідно до пункту 7 зазначеного Положення Управління Держпраці у Житомирській області під час виконання покладених на нього завдань взаємодіє в установленому порядку з територіальними органами міністерств та інших центральних органів виконавчої влади, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування, а також підприємствами, установами, організаціями на відповідній території з питань, віднесених до його компетенції.

Частиною другою статті 19 Конституції України визначено обов`язок органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Указана норма основного закону означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Суд зазначає, що протиправну бездіяльність суб`єкта владних повноважень варто розуміти як зовнішню форму поведінки (діяння) цього органу, що полягає в неприйнятті рішення чи в нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового акта віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені.

Для визнання бездіяльності протиправною недостатньо одного лише факту несвоєчасного виконання обов`язкових дій, а важливими є також конкретні причини, умови та обставини, через які дії, що підлягали обов`язковому виконанню відповідно до закону, фактично не були виконані чи були виконані з порушенням строків. Значення мають юридичний зміст, значимість, тривалість та межі бездіяльності, фактичні підстави її припинення, а також шкідливість бездіяльності для прав та інтересів особи.

Самі по собі вимоги щодо визнання протиправною бездіяльності управління Держпраці у Житомирській області щодо незабезпечення взаємодії з Головним управлінням Держпраці у Київській області поза зв`язком із конкретною правовою ситуацією, набором фактів, умов та обставин, за яких розгорталися події, не мають жодного значення. Сплив чи настання строку набувають (можуть набути) правового сенсу в сукупності з подіями або діями, для здійснення чи утримання від яких встановлюється цей строк.

Таким чином, протиправна бездіяльність у спірних правовідносинах могла мати місце у випадку, коли відповідач як суб`єкт владних повноважень зобов`язаний був вчинити визначені у законі дії, направлені на реалізацію суб`єктивних прав особи, проте з підстав та за обставин, що були у межах його волі та контролювались ним, протиправно ухилявся від вчинення таких дій.

Відповідно до ч. 2 ст.9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Суд акцентує увагу на тому, що позивачем не доведено та не надано суду жодного доказу того в чому, яким чином, у якій формі та за яких обставин, управління Держпраці у Житомирській області вчинило протиправну бездіяльність яка віднесена до його компетенції, в межах здійснення своїх повноважень під час перевірки діяльності АТ «ЖМК» за адресою: м.Житомир, вул.Київська, буд.77, та оформленні її результатів.

Закон України «Про судоустрій і статус суддів» встановлює, що правосуддя в Україні здійснюється на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Відповідно до статей 1 та 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Суд також враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

При цьому, зазначений Висновок також акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Суд застосовує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v.) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).

Згідно з ч.1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов до висновку про відсутність підстав для задоволення позову.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог.

Відповідно до положень ст.139 КАС України питання про розподіл судових витрат судом не вирішується.

Керуючись статтями 4, 6-9, 32, 77, 90, 139, 205, 242-246, 258, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, Житомирський окружний адміністративний суд,-

вирішив:

У задоволенні позову Приватного акціонерного товариства "Житомирський меблевий комбінат" (вул.Лейпцизька, 15, Київ 15, 01015, ) до управління Держпраці у Житомирській області (вул. Шевченка, 18-а,Житомир,10008, ) та Головного управління Держпраці у Київській області (вул.Вавілових, 10, м.Київ, 04060, ) про визнання протиправним та скасування наказу, - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складення повного судового рішення.

Рішення складено в повному обсязі 26 травня 2022 року.

Суддя А.В. Горовенко