Справа № 754/16073/21
Суддя: Гринчак О. І.
Дата ухвалення: 2022-05-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

Іменем України

26 травня 2022 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Гринчак О.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції м. Києва про скасування постанови,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до Управління патрульної поліції м. Києва про скасування постанови серії ЕАО № 4883903 від 10.10.2021 про притягнення до адміністративної відповідальності.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 23 жовтня 2021 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу п`ятиденний строк для усунення недоліків, а саме позивачу необхідно надати докази сплати судового збору, надати суду належним чином засвідчені копії додатків до позовної заяви та визначити коло учасників справи.

Вказану вище ухвалу направлено позивачу, на вказану в позовній заяві електронну адресу. Згідно з довідкою про доставку електронного листа ухвалу суду від 23.10.2021 було доставлено на електронну скриньку позивача 25.10.2021.

Також відповідно до супровідного листа вказана ухвала суду повторно направлена позивачу 18 лютого 2022 року. Як вбачається з рекомендованого повідомлення про вручення поштове відправлення отримано позивачем 23.03.2022.

Таким чином, у встановлений судом строк позивач ухвалу про залишення позовної заяви без руху не виконав, недоліки позовної заяви не усунув.

Відповідно до положень статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, судові процедури повинні бути справедливими для всіх учасників процесу.

Частиною четвертою статті 10 ЦПК України і статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику ЄСПЛ як джерело права.

У пункті 55 рішення у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19.06.2001 ЄСПЛ підкреслив, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом 1 статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти.

ЄСПЛ також вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (Рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19.06.2001, пункт 59). Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів.

Крім того, у своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

З урахуванням того, що позивач вимог ухвали Деснянського районного суду м. Києва від 23 жовтня 2021 року не виконав, то відповідно до положень п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України матеріали позовної заяви вважаються неподаними і повертаються позивачу.

На підставі викладеного, керуючись п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції м. Києва про скасування постанови - повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви, в загальному порядку, передбаченому законом.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня складання її повного тексту безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги.

Суддя Деснянського районного

суду міста Києва Оксана ГРИНЧАК