Справа № 580/822/22
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2022-05-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про закінчення підготовчого провадження та призначення

справи до судового розгляду

25 травня 2022 року справа № 580/822/22
м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Трофімової Л.В. за участі секретаря судового засідання Хіврич В.В., розглянувши у письмовому порядку за правилами загального позовного провадження адміністративну справу № 580/822/22

за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) [позивач - не прибув]

до Територіального управління Державної судової адміністрації України у Черкаській області (вул. Гоголя, 316, м. Черкаси, 18015, ) [відповідач не прибув]

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Державна судова адміністрація України (вул. Липська, 18/5, м. Київ, 01021, ) [третя особа не прибула]

про визнання протиправними дій та стягнення невиплаченої суддівської винагороди, постановив ухвалу.

28.01.2022 вх. 4589/22 позивач, звернувшись до Черкаського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Територіального управління Державної судової адміністрації України у Черкаській області, просить:

- визнати протиправними дії відповідача щодо нарахування та виплати позивачу у січні 2021 року суддівської винагороди із застосуванням прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що застосовується для визначення базового розміру посадового окладу судді з 1 січня, в сумі 2 102 гривні;

- стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість із виплати суддівської винагороди за січень 2021 року у розмірі 6 764 грн 21 коп з відрахуванням обов`язкових податків і зборів;

- допустити до негайного виконання рішення суду в частині стягнення суддівської винагороди за один місяць.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду (суддя Нужна А.Г.) від 02.02.2022 прийняла позовну заяву до розгляду та відкрила провадження у справі, розгляд справи ухвалений здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні). На підставі розпорядження керівника апарату Черкаського окружного адміністративного суду від 29.03.2022 №153 здійснено повторний автоматизований розподіл адміністративної справи №580/585/22 справа передана на розгляд судді Трофімовій Л.В. Ухвалою від 29.03.2022 адміністративну справу №580/822/22 прийнято до свого провадження, здійснено перехід із спрощеного провадження до загального, продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів, призначено підготовче засідання на 13.04.2022. 13.04.2022 вх. 11099/22 до суду надійшло клопотання від представника відповідача про зупинення провадження у справі у зв`язку із введенням воєнного стану в Україні. Ухвалою від 13.04.2022 зупинено провадження у даній справі, до отримання судом повідомлення про усунення обставин, що викликали зупинення розгляду справи з урахуванням уведення воєнного стану в Україні та до повідомлення позивача і відповідача про можливість участі у вирішенні спору (підготовче судове засідання) та призначено розгляд питання про поновлення провадження призначити на 19.05.2022. Ухвалою суду від 25.04.2022 поновлено провадження у справі та призначено підготовче засідання на 19.05.2022.Ухвалою суду від 19.05.2022 відкладено підготовче судове засідання в адміністративній справі № 580/822/22 на 25.05.2022.

Позивач, представник відповідача і представник третьої особи у судове засідання не прибули.25.05.2022 вх. 148201/22 третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Державна судова адміністрація України надіслала (на електронну пошту суду) пояснення, де зазначає, що позов є необгрунтований і не належить задоволенню.

Суд зазначає, що визначення належних відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. З`ясування належності відповідачів, їх заміна та/або залучення у разі необхідності та встановлення обґрунтованості позову - це обов`язок суду, який виконується під час розгляду справи.

Позивач не завжди спроможний правильно визначити відповідача. Звертаючись до суду з адміністративним позовом, позивач зазначає відповідачем особу, яка, на його думку, повинна відповідати за позовом, проте під час розгляду справи він може заявити клопотання про заміну неналежного відповідача належним. Заміна відповідача може відбутися за клопотанням не лише позивача, а й будь-якої іншої особи, яка бере участь у справі, у тому числі й за клопотанням самого відповідача, або за ініціативою суду. Подібний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 06.02.2020 у справі №280/3088/19.

На необхідності правильності визначення відповідача у справі та необхідності заміни/залучення другим відповідачем у даній категорії справ також вказано Верховним Судом у постанові від 19.07.2021 у справі № 280/5064/19.

Варто врахувати висновок Верховного Суду, що сформульований у пункті 73 постанови від 03.03.2021 у справі № 340/1916/20: Колегія суддів погоджується з доводами ДСА України про те, що відповідач як розпорядник бюджетних коштів не міг виплачувати позивачу суддівську винагороду (протягом згаданого періоду) понад виділені йому для цього бюджетні асигнування, на власний розсуд вирішуючи який нормативно-правовий акт потрібно виконувати. Це, втім, не заперечує того, що виплата позивачу протягом спірного періоду суддівської винагороди у розмірі, що не перевищував десяти прожиткових мінімумів відповідно до статті 29 Закону № 294-ІХ (зі змінами, внесеними Законом № 553-ІХ), з огляду на викладені вище мотиви, була правомірною" та пункті 74: розмір суддівської винагороди встановлено ст.135 закону №1402-VIII, тож позивач має право на те, щоб йому виплатили недоотримані кошти (заборгованість). У такому контексті (п.85) можемо говорити про те, що є підстави для стягнення заборгованої суми, що вимагає від суду першої інстанції встановити, серед іншого, розмір заборгованості, а також встановити належного відповідача чи відповідачів за такими вимогами, якщо для цього будуть підстави. Вимоги про «стягнення» заборгованості за суддівською винагородою та «зобов`язання нарахувати та виплатити» суддівську винагороду (з урахуванням вимог ст.135 закону №1402-VIII) є двома різними способами захисту порушеного права (що, крім іншого, передбачає відмінний механізм їх виконання/реалізації).

Верховний Суд у пункті 38 справи № 520/13014/2020 зазначив: У контексті спірних правовідносин тієї справи і фактичних підстав їх виникнення питання про те, чи міг апеляційний суд (як розпорядник бюджетних коштів нижчого рівня) виконувати свої зобов`язання по виплаті суддівської винагороди у повному обсязі (з огляду на наявність чи відсутність у нього фінансових ресурсів на цю виплату) було недослідженим. Тому оцінити правомірність дій конкретно відповідача (як розпорядника бюджетних коштів) у вимірі спірних правовідносин тієї справи, а також чи ефективним у такому випадку був застосований судами спосіб захисту порушеного права суд касаційної інстанції у межах своїх повноважень на цій стадії не міг. Це, втім, не заперечувало того, що недоплата суддівської винагороди протягом зазначеного періоду була правомірною, відповідно для захисту порушеного права вимагалося з`ясувати додаткові обставини (як-от щодо обсягу фінансування потреб на виплату суддівської винагороди протягом спірного періоду, зокрема чи вносилися зміни до кошторису суду в цій частині і які, яким чином розпорядилися цими коштами) для того, щоб правильно визначити відповідача за позовом і належний спосіб захисту (адже інакше сама лиш констатація адміністративним судом порушення права судді на отримання суддівської винагороди без його [ефективного] захисту, зважаючи на завдання адміністративного судочинства, була б позбавлена сенсу). У пункті 39 справи № 520/13014/2020 Верховний Суд висновує: такий лейтмотив закладено у пункті 73 постанови Верховного Суду від 03.03.2020 у справі № 340/1916/20, інтерпретувати який, на думку колегії суддів, потрібно з урахуванням усього контексту, а не вибірково, акцентуючи на "непричетності" розпорядника бюджетних коштів нижчого рівня до порушення прав судді на отримання суддівської винагороди відповідно до статті 135 Закону № 1402-VIII як підстави для відмови у задоволенні позову.

Відповідно до частин третьої, четвертої статті 148 Закону № 1402-VIII Державна судова адміністрація України здійснює функції головного розпорядника бюджетних коштів щодо фінансового забезпечення усіх інших судів, окрім Верховного Суду та вищих спеціалізованих судів; функції розпорядника бюджетних коштів щодо місцевих судів здійснюють територіальні управління ДСА.

Позаяк головним розпорядником бюджетних коштів, виділених, зокрема, на виплату суддівської винагороди (суддям місцевих і апеляційних судів) є ДСА, яка, серед іншого, визначає обсяг видатків розпорядників нижчого рівня на ці потреби, то саме ДСА як суб`єкт владних повноважень мала би відповідати за погашення заборгованості, яка виникла унаслідок невиплати судді у повному обсязі суддівської винагороди (п.54 у справі № 340/1916/20), у віданні ДСА діє окрема бюджетна програма для забезпечення виконання судових рішень - КПКВ 0501150 "Виконання рішень судів на користь суддів", призначена саме для таких-от цілей (п.55).

Постановою КМУ від 09.06.2021 №590 із змінами від 10.03.2022 №240 «Про затвердження Порядку виконання повноважень Державною казначейською службою в особливому режимі в умовах воєнного стану» відповідно до підпункту 4 пункту 22 розділу VI "Прикінцеві та перехідні положення" Бюджетного кодексу України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" передбачено (п.20): в особливому режимі розрахунково-касове обслуговування розпорядників (одержувачів) бюджетних коштів, залучених до вирішення завдань, пов`язаних із запровадженням і здійсненням заходів правового режиму воєнного стану, здійснюється Казначейством та органами Казначейства з урахуванням таких особливостей: у разі наявності виконавчого документа про безспірне списання коштів з рахунків розпорядників (одержувачів) бюджетних коштів, залучених до вирішення завдань, пов`язаних із запровадженням і здійсненням заходів правового режиму воєнного стану, зупинення операцій на таких рахунках не застосовується до скасування воєнного стану; зупинення операцій з бюджетними коштами за порушення бюджетного законодавства до скасування воєнного стану не застосовується до розпорядників (одержувачів) бюджетних коштів, залучених до вирішення завдань, пов`язаних із запровадженням і здійсненням заходів правового режиму воєнного стану.

Суд з урахуванням частин 5,6 статті 13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" бере до уваги, що Верховний Суд, направляючи справу №360/503/21 на новий розгляд, у поставнові від 30.11.2021 вказав, що судами не досліджувалося питання правильності та обґрунтованості розрахунку суми, що пропонується позивачем до стягнення. Судам попередніх інстанцій потрібно з`ясувати також участь ДСА України (через призму її компетенції щодо розпорядження бюджетними коштами, виділеними на фінансування судів) у застосуванні прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що застосовується для визначення базового розміру посадового окладу судді під час виплати суддівської винагороди, передбачених абзацом 5 статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік".

Відповідно до частини 4 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України (далі-КАС України) суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

На виконання обов`язків суду за відсутності активної процесуальної поведінки учасників у реалізації процесуальних обов`язків позивача, відповідача та третьої особи, які отримали ухвалу про призначення судового засідання, з метою виконання завдань згідно ст. 180 КАС України, суд дійшов висновку про доцільність залучення до участі в адміністративній справі в якості співвідповідача Державної судової адміністрації України.

Відповідно до ч. 2 ст. 175 КАС України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Відповідно до пункту 3 частини 2 статті 183 Кодексу адміністративного судочинства України за результатами підготовчого засідання суд приймає ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Беручи до уваги, що судом вжиті всі заходи для виконання завдань підготовчого провадження, передбачених ч. 2 ст. 173 КАС України, відповідачам роз`яснено право подати відзив та наслідки його неподання, суд дійшов висновку про можливість закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду.

Згідно з частиною 1 статті 195 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою. Дистанційне судове провадження допускається, зокрема у випадку, коли явка учасника в судове засідання утруднена об`єктивними обставинами.

Керуючись статтями 2, 6-16, 19, 173, 179, 183, 229, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Залучити до участі в адміністративній справі №580/822/22 другим відповідачем, виключивши із учасників як третьої особи, Державну судову адміністрацію України (вул. Липська, 18/5, м. Київ, 01021, ).

Зобов`язати позивача направити позов з додатками до Державної судової адміністрації України.

Запропонувати учасникам надати обгрунтування з доказами на підтвердження обліку заборгованості та/або письмову позицію щодо ефективного способу захисту прав/інтересів позивача.

Запропонувати Державній судовій дміністрації України надати відзив на позов з доказами підтвердження позиції до 09.06.2022 з метою забезпечення права на відповідь іншими учасниками.

Запропонувати відповідачам надати письмову позицію (розрахунки, докази (розрахункові листки), нормативно-правове обгрунтування, пояснення щодо фінансування Уманського місьрайонного суду Черкаської області у січні 2021 року у контексті бюджетних запитів і кошторисних призначень) щодо питання правильності та обґрунтованості розрахунку суми, що пропонується позивачем до стягнення відповідно до висновків Верховного Суду у справі №360/503/21.

Витребувати у Територіального управління Державної судової адміністрації України в Черкаській області: штатний розпис Уманського місьрайонного суду Черкаської області станом на 01.01.2021; кошторис Територіального управління Державної судової адміністрації України в Черкаській області на 2021 рік; помісячний план/фактичний стан фінансування Уманського місьрайонного суду Черкаської області за січень 2021 року.

Зобов`язати Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Черкаській області та Державну судову адміністрацію України подати до суду: письмову інформацію та підтверджуючі докази стосовно сум виділених коштів (бюджетних асигнувань) Уманському місьрайонному суду Черкаської області для фінансування виплати суддівської винагороди у січні 2021 із зазначенням базового розміру посадового окладу та доплат позивачеві.

Витребувані судом документи надати до суду у строк до 09.06.2022.

Підготовче провадження у адміністративній справі №580/822/22 за адміністративним позовом ОСОБА_1 закрити.

Призначити судове засідання для розгляду справи по суті на 14.06.2022 об 11 годині 00 хвилин, що буде проводитись одноособово суддею Трофімовою Л.В. у приміщенні Черкаського окружного адміністративного суду за адресою: м. Черкаси, бульвар Шевченка, 117, із повним фіксуванням судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Відповідно до наказу Голови Черкаського окружного адміністративного суду від 09.03.2022 № 28 «Про організацію роботи суду у зв`язку із запровадженням воєнного стану» рекомендовано громадянам всі необхідні документи (позовні заяви, заяви, скарги, відзиви, пояснення, клопотання тощо) надавати суду через дистанційні засоби зв`язку: в електронному вигляді на електронну адресу суду, через особистий кабінет в системі «Електронний суд», поштою, факсом (https://adm.ck.court.gov.ua/sud2370/pres-centr/news/1262108/).

Повідомити учасників про недопустимість зловживання процесуальними правами.

Суд роз`яснює, що у випадку неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів без поважних причин, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, визначені Кодексом адміністративного судочинства України. Попередити керівників відповідачів, що у разі невиконання вимог ухвали суду, буде застосовано заходи процесуального примусу відповідно до ст.ст.144, 149 КАС України.

Учасники справи, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд (частина 2 статті 131 Кодексу адміністративного судочинства України).

Ухвала не оскаржується.

Копію ухвали направити учасникам справи.

СуддяЛариса ТРОФІМОВА