Справа № 600/3316/21-а
Суддя: Шидловський В.Б.
Дата ухвалення: 2022-05-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 600/3316/21-а

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Григораш В.О.

Суддя-доповідач - Шидловський В.Б.

24 травня 2022 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Шидловського В.Б.

суддів: Курка О. П. Боровицького О. А. ,

за участю:

секретаря судового засідання: Стаднік Л. В.,

представника відповідача - Гроссу Д.М.,

представника відповідача - Дубаневича О.З.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області на рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 01 лютого 2022 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Чернівецькій області та Національного агентства з питань запобігання корупції про скасування рішення та зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

У квітні 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом у якому просив:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області №330 від 17.06.2021 року "Про застосування дисциплінарного стягнення" в частині накладення дисциплінарного стягнення у виді догани на заступника начальника сектору кадрового забезпечення Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 ;

- зобов`язати Національне агентства з питань запобігання корупції вилучити з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, відомості про ОСОБА_1 як особи, яка вчинила корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення;

- стягнути на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції України в Чернівецькій області судові витрати за надання професійної правової допомоги на суму 11895 грн 00 коп.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що з 30.06.2020 року він перебував на посаді інспектора сектору дізнання Чернівецького відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області. В подальшому, у зв`язку із ліквідацією Чернівецького відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області та утворенням Чернівецького районного управління поліції ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_1 було запропоновано посаду заступника начальника сектору і кадрового забезпечення у новоствореному підрозділі. Із запропонованою посадою ОСОБА_1 погодився, про що 24.12.2020 року подав відповідний рапорт на ім`я начальника ГУНП в Чернівецькій області. В той же день, ОСОБА_1 повідомив усно безпосереднього керівника начальника ЧВП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_2 та письмово керівника до повноважень якого належить звільнення з посади - начальника ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_3 про роботу близьких осіб та потенційний конфлікт інтересів у зв`язку із призначенням, з тих же підстав, на посаду дізнавача сектору дізнання Чернівецького РУП ОСОБА_4 , яка з 11.01.2020 року є дружиною ОСОБА_1

28.12.2020 року під час засідання атестаційної комісії позивач додатково зазначив про призначення його дружини на посаду дізнавача сектору дізнання цього ж підрозділу. Поряд з цим, за результатами проведеної спеціальної перевірки перед призначенням на вищу або керівну посаду будь-яких ризиків та порушень у призначенні ОСОБА_1 виявлено не було.

Також позивач просив врахувати, що як комісія так і органи, що проводили спеціальну перевірку, були ознайомлені з новою редакцією анкети та автобіографією ОСОБА_1 , в якій він вказав свою дружину та її посаду.

Кадрові призначення здійсненні на підставі рапортів ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , які завізовані та погоджені безпосереднім керівником т.в.о. начальника ЧРУП ОСОБА_2 та за його ж поданнями на призначення. Тобто безпосередній керівник свідомо йшов на призначення на посади близьких родичів, не вбачаючи в цьому будь-яких конфліктів інтересів.

Одночасно із призначенням, ОСОБА_1 та ОСОБА_4 повторно усно повідомили їх спільного керівника - начальника Чернівецького РУП Синжеряна А.В. про потенційний конфлікт інтересів у зв`язку із даним призначенням та про необхідність його врегулювання. Поряд з цим про потенційний конфлікт інтересів ОСОБА_1 також повідомив безпосереднього керівника - начальника сектора кадрового забезпечення ОСОБА_5

29.01.2021 року під час ознайомлення із посадовою інструкцією (заступника начальника сектору кадрового забезпечення Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області, яка є типовою, ОСОБА_1 біля графи "ознайомлений" зазначив "з урахуванням обмежень про близьких осіб".

Поряд із цим, цього ж дня, 29.01.2021 року, ОСОБА_1 особисто розроблено та затверджено у начальника РУП функціональні обов`язки заступника начальника сектору кадрового забезпечення Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області.

Всі повноваження ОСОБА_1 розповсюджуються на зазначену категорію працівників, до якої не входили працівники сектору дізнання, в якому проходила службу на посаді дізнання дружина ОСОБА_1 - ОСОБА_4 .

Позивач звертав увагу на те, що за весь період перебування на вказаній посаді ОСОБА_1 жодного разу не перебував в умовах реального конфлікту інтересів. Щодо ОСОБА_4 не проводилось службові розслідування, в яких в складі комісії приймав б участь ОСОБА_1 , не виникали підстави як для заохочення так і для стягнення, присвоєння чергового звання, переміщення по посаді, тощо.

Надалі, наказом начальника ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_2 , який був обізнаний про роботу близьких осіб у його підпорядкуванні та можливий конфлікт інтересів у зв`язку із цим, від 05.05.2021 року №212 на начальника СКЗ ОСОБА_6 покладено повноваження зовнішнього контролю у формі перевірки стану та результатів виконання ОСОБА_1 завдань, вчинених ним дій, прийнятих рішень чи підготовлених проектів рішень стосовно старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , дізнавача СД ЧРУП.

Однак, проведеним зовнішнім контролем будь-яких обставинг, якимось чином пов`язаних із потенційним чи реальним конфліктом інтересів у ОСОБА_1 встановлено не було.

Поряд із цим, 07.05.2021 року ОСОБА_1 самостійно направив до Національного агентства з питань запобігання корупції звернення із проханням надати роз`яснення з приводу наявності/відсутності в нього конфлікту інтересів як заступника начальника СКЗ ЧРУП, у зв`язку із перебуванням його дружини ОСОБА_4 на посаді дізнавача СД цього ж підрозділу.

Згідно відповіді Департаменту з питань дотримання законодавства про конфлікт інтересів та обмежень щодо запобігання корупції НАЗК від 07.06.2021 року №32-03/41178/21 надати роз`яснення з приводу звернення відповідному підрозділу завадила відсутність копій посадових інструкцій та положень про відділи ЧРУП.

16.06.2021 року ОСОБА_1 звернувся до начальника ГУНП в Чернівецькій області із рапортом про звільнення за власним бажанням.

17.06.2021 року наказом начальника ГУНП в Чернівецькій області №109о/с ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції за п.1 ч.7 ст.77 Закону України "Про Національну поліцію" за власним бажанням. Із даним наказом ОСОБА_1 ознайомлений о 10:40 год. 18.06.2021 року. В той же день, при отриманні трудової книжки, військового квитка та наказу, ОСОБА_1 ознайомився із своїм послужним списком, в який вже було внесено відомості про звільнення, про що розписався на останньому листку списку, При ознайомленні із послужним списком, у відповідному розділі був запис лише про одне дисциплінарне стягнення від 16.06.2020 року.

Позивач вважає, що ним було вжито заходи передбачені ст.28 Закону, а саме те, що 24.12.2020 року ним та його дружиною ОСОБА_4 письмово повідомлено начальника ГУНП в Чернівецькій області та усно начальника ЧВП ГУНП в Чернівецькій області перед призначенням на посаду про роботу близьких осіб в складі одного підрозділу, і таким чином про потенційний конфлікт інтересів. Під час засідання атестаційної комісії 28.12.2020 року повідомлено про потенційний конфлікт інтересів членів комісії та після призначення на посаду безпосереднього керівника структурного підрозділу та повторно керівника територіального органу поліції.

Таким чином, вважає, що в його діях не вбачається складу дисциплінарного проступку.

У зв`язку з безпідставним притягненням до дисциплінарної відповідальності, позивач просив зобов`язати Національне агентство з питань запобігання корупції вилучити з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, відомості про нього як особи, яка вчинила корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення.

На підставі наведеного просив задовольнити позовні вимоги.

Рішенням Чернівецького окружного адміністративного суду від 01 лютого 2022 року позовні вимоги задоволено частково.

Визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області №330 від 17.06.2021 року "Про застосування дисциплінарного стягнення" в частині накладення дисциплінарного стягнення у виді догани на заступника начальника сектору кадрового забезпечення Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 .

Стягнуто на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції України в Чернівецькій області судові витрати за надання професійної правової допомоги на суму 5950 (п`ять тисяч дев`ятсот п`ятдесят) грн 00 коп.

Стягнуто на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції України в Чернівецькій області судові витрати на суму 908 (дев`ятсот вісім) грн 00 коп.

В задоволенні іншої частини позовних вимог, - відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідачем подано апеляційну скаргу, в якій він просить скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове, яким в задоволені позовних вимог відмовити в повному обсязі.

Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги апелянт посилається на порушення судом першої інстанції, при прийнятті рішення, норм матеріального та процесуального права, також неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, з обставин і обґрунтувань, викладених в апеляційній скарзі.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт громадянина України № НОМЕР_2 виданий 20.05.2019 року, орган, що видав 7323 (а.с. 23-24).

01.04.2017 року позивач прийнятий на службу в поліцію в Головному управлінні Національної поліції в Чернівецькій області (а.с. 26).

11.01.2020 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_4 укладено шлюб, що підтверджується Свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_3 , виданим Чернівецьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) (а.с. 25).

24.12.2020 року позивач письмово повідомив начальника ГУНП в Чернівецькій області про те, що з 21.01.2021 року він призначається на посаду заступника начальника сектору кадрового забезпечення Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області. У вказаному підрозділі працює близька людина позивача: дружина ОСОБА_4 (а.с. 34).

Також, 24.12.2020 року дружина позивача ОСОБА_4 письмово повідомила начальника ГУНП в Чернівецькій області про те, що з 21.01.2021 року вона призначається на посаду дізнавача сектору дізнання Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області. У вказаному підрозділі працює близька людина позивача: чоловік ОСОБА_1 (а.с. 35).

Наказом Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області від 20.01.2021 року №10о/с "По особовому складу" призначено старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 на посаду заступника начальника сектору кадрового забезпечення Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області (а.с. 36).

Наказом Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області від 20.01.2021 року №10о/с "По особовому складу" призначено старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 на посаду дізнавача сектору дізнання Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області (а.с. 37).

29.01.2021 року позивача ознайомлено з функціональними обов`язками та посадовою інструкцією заступника начальника сектору кадрового забезпечення Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області. Посадову інструкцію позивачем підписано з приміткою "з урахуванням обмежень про близьких осіб" (а.с. 38-47).

Наказом Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області від 05.05.2021 року №212 "Про дотримання вимог ч.1 ст.28, п.1 ч.2 ст.30 Закону України "Про запобігання корупції", у зв`язку із надходженням довідки про проведення перевірки з питань запобігання та виявлення корупції в ГУНП в Чернівецькій області, в якій серед іншого наголошено на необхідності врегулювання конфлікту інтересів у службовій діяльності заступника начальника СКЗ ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , наказано здійснити зовнішній контроль у формі перевірки стану та результатів виконання ОСОБА_1 завдань, вчинення дій, що приймаються або розробляються ним, пов`язаних із предметом конфлікту інтересів, зокрема, при прийнятті ОСОБА_1 рішень чи підготовки проектів рішень стосовно старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , дізнавача СД ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області (а.с. 48).

20.05.2021 року позивач звернувся до Національного агентства з питань запобігання корупції про надання роз`яснення щодо наявності/відсутності конфлікту інтересів у нього, як заступника начальника сектору кадрового забезпечення ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області, у зв`язку з тим, що його дружина ОСОБА_4 займає посаду дізнавача сектору дізнання цього ж управління.

У відповідь на вищевказане звернення позивача, Національне агенство з питань запобігання корупції листом від 07.06.2021 року № 2-03/41178/21 повідомило, що до звернення не долучено документально підтвердженої інформації, що розкриває зміст повноважень позивача та його дружини, що позбавляє Національне агентство можливості надати підтвердження про наявність/відсутність конфлікту інтересів за обставин, викладених у зверненні (а.с.9).

Наказом Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області № 492 від 07.05.2021 року «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» призначено службове розслідування відносно старшого лейтенанта поліції заступника начальника СКЗ ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_1 (а.с. 106).

Підставою для призначення проведення службового розслідування стало повідомлення УКЗ НПУ, яке викладено у довідці від 27.04.2021 року "Про проведення перевірки з питань запобігання та виявлення корупції в ГУНП в Чернівецькій області" (а.с. 107-112).

04.06.2021 року проведено службове розслідування по відомостям, викладеним у довідці УЗК НПУ про проведення перевірки з питань запобігання та виявлення корупції в ГУНП в Чернівецькій області від 04.06.2021 року.

Під час службового розслідування було відібрано пояснення у старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , начальника сектору кадрового забезпечення Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_6 та начальника Чернівецького РУП ГУ НП в Чернівецькій області ОСОБА_2 (а.с.118-120).

Службовим розслідуванням встановлено наявність потенційного конфлікту інтересів, що має постійний характер, у службовій діяльності заступника начальника СКЗ ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_1 , пов`язаного з перебуванням близької йому особи - дружини ОСОБА_4 на посаді дізнавача СД ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області, оскільки існує приватний інтерес обумовлений сімейними (шлюбними) стосунками, який може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття ОСОБА_1 рішень, або вчинення чи не вчинення ним дій під час виконання своїх службових обов`язків стосовно своєї дружини - ОСОБА_4 , дізнавача СД ЧРУП.

Факт проходження служби в одному органі - ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області заступником начальника СКЗ ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_1 та близької йому особі (дружини) - дізнавача СД ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_4 , ОСОБА_1 був відомий, однак при призначенні на посаду заступника начальника СКЗ ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області (наказом ГУНП від 20.01.2021 року № 10о/с, з 21.01.2021 року), старший лейтенант ОСОБА_1 не повідомив відповідно до вимог п.2 ч.1 ст.28 Закону України "Про запобігання корупції", про наявність у нього потенційного конфлікту інтересів, за що заслуговує на застосування дисциплінарного стягнення.

За результатами проведено службового розслідування комісією запропоновано:

1. Службове розслідування по факту порушення службової дисципліни окремими посадовими особами ГУНП в Чернівецькій області, в частині недотримання вимог п.2 ч.1 ст.28 Закону України "Про запобігання корупції" вважати закінченим.

2. Відомості, які стали підставою для проведення службового розслідування, вважати такими, що знайшли своє відображення.

3. За порушення службової дисципліни, що виразилось у недотриманні вимог п.2 ч.1 ст.28 Закону України "Про запобігання корупції", п.5 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п.1 ч.1 ст.18 Закону України "Про Національну поліцію", до заступника начальника СКЗ ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_1 , застосувати дисциплінарне стягнення у виді догани (а.с. 55-60).

На підставі висновку службового розслідування, наказом Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області від 17.06.2021 року №330 "Про застосування дисциплінарного стягнення", наказано: за порушення службової дисципліни, що виразилось у недотриманні вимог ч.1 п.2 ст.28 Закону України "Про запобігання корупції", п.5 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту національної поліції України, абзац 6 п. 1 розділу 2 наказу МВС №179 від 09.11.2016 року, п.1 ч.1 ст.18 Закону України "Про Національну поліцію", до заступника начальника СКЗ ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_1 , застосовано дисциплінарне стягнення у виді догани (а.с. 61).

Наказом Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області від 17.06.2021 року №109о/с "По особовому складу", відповідно до ст.77 Закону України "Про Національну поліцію", наказано звільнити за служби в поліції за п.7 ч.1 (за власним бажанням) старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 заступника начальника СКЗ ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області, з 18.06.2021 року (а.с. 50).

22.06.2021 року було запропоновано позивачу ознайомитись з наказом №330о/с від 17.06.2021 року про застосування дисциплінарного стягнення, проте ОСОБА_1 відмовився ознайомлюватись з даним наказом, про що складено Акт про відмову від ознайомлення про застосування дисциплінарного стягнення від 22.06.2021 року (а.с. 62).

23.06.2021 року Головним управлінням Національної поліції в Чернівецькій області направлено голові Національного агентства з питань запобігання корупції наказ від 17.06.2021 року №330о/с "Про застосування дисциплінарного стягнення", для вирішення питання про внесення відомостей до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення (а.с. 89-92).

В зв`язку з надходженням до Національного агентства з питань запобігання корупції наказу від 17.06.2021 року №330 "Про застосування дисциплінарного стягнення" до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення було внесено відомості про ОСОБА_1 як особи, яка вчинила корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення, про що було повідомлено позивача 19.07.2021 року (а.с. 88).

Вважаючи протиправним наказ Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області №330 від 17.06.2021 року "Про застосування дисциплінарного стягнення", позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами колегія суддів зазначає наступне.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію" від 02 липня 2015 року № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII).

За приписами статті 18 Закону №580 поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Згідно з частинами 1 та 2 статті 19 Закону №580 у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до частини 1 статті 1 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" від 15 березня 2018 року №2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут) службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;

7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;

8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;

9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;

10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;

11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;

12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;

13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;

14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Статтею 11 Дисциплінарного статуту визначено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту).

Статтею 13 Дисциплінарного статуту визначено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони. До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського врегульовано статтею 14 Дисциплінарного статуту.

Згідно з частинами першою - четвертою статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно з частиною 10 статті 14 Дисциплінарного статуту порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Порядок проведення службових розслідувань в органах поліції, оформлення результатів службового розслідування та прийняття за ними рішення станом на час виникнення спірних правовідносин визначався Порядком проведення службового розслідування у Національній поліції України, затвердженою наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 (далі -Порядок №893).

Згідно з п. 1, 4 р. ІІ Порядку №893 , службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

У наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначається підстава проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо).

Проект наказу про призначення службового розслідування та пропозиції щодо складу дисциплінарної комісії готує структурний підрозділ, яким установлено наявність підстав для проведення службового розслідування.

За рішенням уповноваженого керівника в межах повноважень підготовку проекту наказу про призначення службового розслідування може бути доручено іншому органу (підрозділу) поліції.

Склад дисциплінарної комісії визначається з урахуванням вимог статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Порядок утворення дисциплінарних комісій та їх повноваження визначено Положенням про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року № 893.

Згідно з п. 1, 4, 7, 13, 14 р. V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.

Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування.

Під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.

У письмовому поясненні поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб зазначаються посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові особи, що одержує пояснення; прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце роботи, посада, адреса проживання особи, що надає пояснення, а якщо пояснення надається поліцейським, додатково зазначаються відомості про освіту, час служби в поліції та на займаній посаді; попередження особи про право відмовитися надавати пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України; надання особою, що надає пояснення, згоди на обробку та використання в службових документах поліції її персональних даних.

Пояснення поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб може фіксуватися на бланку пояснення, зразок якого наведена в додатку до цього Порядку.

Тобто, зі змісту вказаних норм вбачається, що порушення поліцейським службової дисципліни має наслідком вчинення ним дисциплінарного проступку та можливості подальшого притягнення його до дисциплінарної відповідальності. При цьому, обставини дисциплінарного проступку мають встановлюватись під час службового розслідування та оформлюватись відповідним рішенням.

В даному випадку 04.06.2021 року проведено службове розслідування по відомостям, викладеним у довідці УЗК НПУ "Про проведення перевірки з питань запобігання та виявлення корупції в ГУНП в Чернівецькій області". Службовим розслідуванням встановлено наявність потенційного конфлікту інтересів, що має постійний характер, у службовій діяльності заступника начальника СКЗ ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області Алексюка О.В., пов`язаного з перебуванням близької йому особи - дружини ОСОБА_4 на посаді дізнавача СД ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області, оскільки існує приватний інтерес обумовлений сімейними (шлюбними) стосунками, який може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття ОСОБА_1 рішень, або вчинення чи не вчинення ним дій під час виконання своїх службових обов`язків стосовно своєї дружини - ОСОБА_4 , дізнавача СД ЧРУП.

Факт проходження служби в одному органі - ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області заступником начальника СКЗ ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_1 та близької йому особі (дружини) - дізнавача СД ЧРУП ГУНП в Чернівецькій ОСОБА_4 , ОСОБА_1 був відомий, однак при призначенні на посаду заступника начальника СКЗ ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області (наказом ГУНП від 20.01.2021 року № 10о/с, з 21.01.2021 року), старший лейтенант ОСОБА_1 не повідомив відповідно до вимог п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону України "Про запобігання корупції", про наявність у нього потенційного конфлікту інтересів, за що заслуговує на застосування дисциплінарного стягнення.

За висновками службового розслідування комісією запропоновано за порушення службової дисципліни, що виразилось у недотриманні вимог п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону України "Про запобігання корупції", п. 5 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", до заступника начальника СКЗ ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_1 , застосувати дисциплінарне стягнення у виді догани.

Наказом Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області від 17.06.2021 року №330 "Про застосування дисциплінарного стягнення" наказано: за порушення службової дисципліни, що виразилось у недотриманні вимог ч. 1 п. 2 ст. 28 Закону України "Про запобігання корупції", п. 5 ч. 3 ст. 1, Дисциплінарного статуту національної поліції України, абзац 6 п. 1 розділу 2 наказу МВС №179 від 09.11.2016 року, п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", до заступника начальника СКЗ ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_1 , застосувати дисциплінарне стягнення у виді догани.

Судом встановлено, що оскаржуваний наказ виданий за наслідками проведеного службового розслідування, призначеного на підставі наказу ГУНП в Чернівецькій області від 07.05.2021 р. № 492 "Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії", який винесений на підставі повідомлення Управління запобігання корупцією Національної поліції України, яке викладено у довідці від 27.04.2021 року "Про проведення перевірки з питань запобігання та виявлення корупції в ГУНП в Чернівецькій області".

Правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень визначає Закон України "Про запобігання корупції" від 14.10.2014 року № 1700-VII (далі - Закон № 1700-VII).

Згідно ч. 1 ст. 27 Закону № 1700-VII особи, які претендують на зайняття посад, зазначених у пункті 1 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані повідомити керівництво органу, на посаду в якому вони претендують, про працюючих у цьому органі близьких їм осіб.

Частиною 1 ст. 28 Закону № 1700-VII встановлено, що особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані:

1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;

2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно;

3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів;

4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Згідно визначення термінів наведених в абз. 9, 12, 13 ч. 1 ст. 1 Закону № 1700-VII потенційний конфлікт інтересів - наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень; приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях; реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Згідно частин 2-5 ст. 28 Закону №1700-VII особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, не можуть прямо чи опосередковано спонукати у будь-який спосіб підлеглих до прийняття рішень, вчинення дій або бездіяльності всупереч закону на користь своїх приватних інтересів або приватних інтересів третіх осіб.

Безпосередній керівник особи або керівник органу, до повноважень якого належить звільнення/ініціювання звільнення з посади протягом двох робочих днів після отримання повідомлення про наявність у підлеглої йому особи реального чи потенційного конфлікту інтересів приймає рішення щодо врегулювання конфлікту інтересів, про що повідомляє відповідну особу.

Національне агентство у випадку одержання від особи повідомлення про наявність у неї реального, потенційного конфлікту інтересів упродовж семи робочих днів роз`яснює такій особі порядок її дій щодо врегулювання конфлікту інтересів.

Безпосередній керівник або керівник органу, до повноважень якого належить звільнення/ініціювання звільнення з посади, якому стало відомо про конфлікт інтересів підлеглої йому особи, зобов`язаний вжити передбачені цим Законом заходи для запобігання та врегулювання конфлікту інтересів такої особи.

У разі існування в особи сумнівів щодо наявності в неї конфлікту інтересів вона має право звернутися за роз`ясненням до Національного агентства. У разі якщо особа не отримала підтвердження про відсутність конфлікту інтересів, вона діє відповідно до вимог, передбачених у цьому розділі Закону.

Абзацом 14 ч. 1 ст. 1 Закону №1700-VII визначено, що спеціально уповноважені суб`єкти у сфері протидії корупції є органи прокуратури, Національної поліції, Національне антикорупційне бюро України, Національне агентство з питань запобігання корупції.

Відповідно до п. п. "з" п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону № 1700-VII суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є зокрема поліцейські.

Судом встановлено, що у відповідності до ст. 27 Закону № 1700-VII 24.12.2020 року позивач письмово повідомив начальника ГУНП в Чернівецькій області про те, що з 21.01.2021 року він призначається на посаду заступника начальника сектору кадрового забезпечення Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області. У вказаному підрозділі працює близька людина позивача: дружина ОСОБА_4 .

Також, у відповідності до ст. 27 Закону № 1700-VII 24.12.2020 року дружина позивача ОСОБА_4 письмово повідомила начальника ГУНП в Чернівецькій області про те, що з 21.01.2021 року вона призначається на посаду дізнавача сектору дізнання Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області. У вказаному підрозділі працює близька людина: чоловік ОСОБА_1 .

Наказом Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області від 20.01.2021 року №10о/с "По особовому складу" призначено старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 на посаду заступника начальника сектору кадрового забезпечення Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області.

Наказом Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області від 20.01.2021 року №10о/с "По особовому складу" призначено старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 на посаду дізнавача сектору дізнання Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області.

Як зазначалось вище, у відповідності до п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону № 1700-VII особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника.

Слід зазначити, що у Законі №1700-VII чітко не визначено у якій формі та спосіб слід повідомляти про конфлікт інтересів.

З матеріалів справи судом встановлено та не заперечувалось сторонами, що 29.01.2021 року позивача ознайомлено з функціональними обов`язками та посадовою інструкцією заступника начальника сектору кадрового забезпечення Чернівецького районного управління поліції ГУ НП в Чернівецькій області. Посадову інструкцію позивачем підписано та проставлено відмітку "з урахуванням обмежень про близьких осіб".

Допитаний в якості свідка начальник сектору кадрового забезпечення Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_6 начальник сектору кадрового забезпечення Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області, з приводу відомих йому обставин справи повідомив, що він ознайомлював позивача з посадовою інструкцією, проте застереженню "з урахуванням обмеження про близьких осіб" свідок особливої уваги не приділив, оскільки воно є типовим. Вказував на те, що позивач не повідомляв його ні усно, ні письмово на наявність конфлікту інтересів. Про те, що разом з позивачем працювала його дружина, свідку стало відомо пізніше, після проведення перевірки.

За таких обставин справи, колегія суддів вважає, що свідок ОСОБА_6 , будучи начальником сектору кадрового забезпечення Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області та маючи доступ до особових справ кадрів управління, безперечно знав, що призначений на посаду заступника начальника сектору кадрового забезпечення Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_1 є чоловіком дізнавача сектору дізнання Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_4 , призначеної на посаду згідно Наказу Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області від 20.01.2021 року №10о/с.

Разом з тим, після ознайомлення позивача з його функціональними обов`язками та посадовою інструкцією, яка підписана позивачем відміткою "з урахуванням обмежень про близьких осіб" безпосередній керівник позивача не вжив визначені Законом № 1700-VII заходів щодо врегулювання конфлікту інтересів позивача.

Під час службового розслідування дисциплінарною комісією безпідставно не враховано та не надано вказаним вище фактичним обставинам оцінку, що могло безумовно вплинути на висновки та результати перевірки.

Також встановлено, що у зв`язку з невжиттям безпосереднім керівником позивача заходів щодо врегулювання конфлікту інтересів, позивач 20.05.2021 року самостійно звернувся до НАЗК із зверненням про надання роз`яснення щодо наявності/відсутності конфлікту інтересів між ним, як заступником начальника сектору кадрового забезпечення Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області, та його дружиною ОСОБА_4 , як дізнавача сектору дізнання цього ж управління.

Отже, позивачем було вжито всіх необхідних та достатніх заходів, передбачених Законом №1700-VII, для врегулювання потенційного конфлікту інтересів, як до його призначення так і після його призначення. Водночас матеріалами службового розслідування також не встановлено обставин, що викликають сумніви в неупередженості позивача під час виконання ним свої службових обов`язків, зумовленої наявність родинних зв`язків з ОСОБА_4 - дізнавачем сектору дізнання Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області.

Зважаючи на наведені вище норми права та встановлені по справі обставини, доводи відповідача щодо правомірності прийняття оскаржуваного наказу відносно позивача, суд відхиляє, оскільки вони не спростовують його протиправність.

Таким чином, позовні вимоги щодо визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області №330 від 17.06.2021 року "Про застосування дисциплінарного стягнення" в частині накладення дисциплінарного стягнення у виді догани на заступника начальника сектору кадрового забезпечення Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 суд вважає обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Враховуючи, що позов задоволено частково суд першої інстанції правомірно зазначив, що судові витрати понесені позивачем у розмірі 1816,00 грн підлягають відшкодуванню в сумі 908,00 грн, тобто пропорційно розміру задоволених вимог за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області.

Вирішуючи питання про відшкодуванню позивачу витрат на професійну правничу допомогу, колегія суддів зазначає наступне.

Статтею 16 КАС України передбачено право учасників справи користуватися правничою допомогою. Представництво в суді, як вид правничої допомоги, здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до ч.1 ст.132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Згідно п.1 ч.3 ст.132 КАС України встановлено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Так, відповідно до ч.ч.1, 2 ст.134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Згідно ч.7 ст.139 КАС України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. За відсутності відповідної заяви або неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

Зазначені положення кореспондуються із європейськими стандартами, зокрема, пунктом 14 Рекомендацій Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам Щодо шляхів полегшення доступу до правосуддя № R (81) 7 передбачено, що за винятком особливих обставин, сторона, що виграла справу, повинна в принципі отримувати від сторони, що програла відшкодування зборів і витрат, включаючи гонорари адвокатів, які вона обґрунтовано понесла у зв`язку з розглядом.

За змістом пункту першого частини третьої статті 134 КАС України розмір витрат на правничу допомогу адвоката, серед іншого, складає гонорар адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, які визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою

Частиною четвертою статті 134 КАС України встановлено, що для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Згідно з частиною п`ятою статті 134 КАС України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Разом з тим, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у Постанові від 28 грудня 2020 року у справі № 640/18402/19 зазначив, що адвокат не зобов`язаний надавати детальний опис виконаних робіт (наданих послуг), у випадку, якщо розмір гонорару, встановлений сторонами договору у фіксованому розмірі.

Окрім того, Верховний Суд в своїй постанові звертає увагу на зміст ст.134 КАС України, яка запроваджена "для визначення розміру витрат", в той час як в межах цієї справи розмір гонорару адвоката встановлений сторонами договору у фіксованому розмірі, не залежить від обсягу послуг та часу витраченого представником позивача, а отже є визначеним.

В свою чергу, Верховний Суд у постанові від 21.01.2021 у праві № 280/2635/20 вказав, що відшкодуванню підлягають витрати, незалежно від того, їх уже фактично сплачено стороною/третьою особою чи тільки має бути сплачено.

Судом встановлено, що 05.07.2021 року між адвокатом Мізюком Валентином Вікторовичем (представника) та позивачем (Клієнт) укладено Договір про надання правової допомоги (далі - Договір), за умовами якого представник надає правову допомогу клієнту з приводу представництва та захисту його інтересів у державних, правоохоронних органах, інших установах, підприємствах та організаціях незалежно від форми власності, судах загальної юрисдикції, адміністративних та господарських судах всіх ланок (а.с. 64).

Згідно наведеного у позовній заяві попереднього розрахунку, адвокатом Мізюком В.В. надано позивачу такі послуги професійної правової допомоги на зальну суму 11895,00 грн:

1. Роз`яснення законодавства відповідно до положень КАС України, прав та обов`язків учасника адміністративного процесу, кількість витраченого часу 1 год., вартість 1189,50 грн;

2. Вивчення судової практики Апеляційних та Касаційних судів, Верховного суду, кількість втраченого часу 2 год., вартість 2379,00 грн;

3. Витребування необхідних матеріалів, документів, правовий аналіз, технічна підготовка до подачі позову, кількість втраченого часу 2 год., вартість 2379,00 грн;

4. Складання позовної заяви, кількість втраченого часу 5 год., вартість 4758,00 грн;

Оплата витрат за надання правової допомоги підтверджується квитанцією до прибуткового касового ордеру від 19.07.2021 року на суму 11895,00 грн (а.с. 63).

Разом з тим, вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд має враховувати, що розмір відшкодування судових витрат, не пов`язаних зі сплатою судового збору, повинен бути співрозмірним з ціною позову, тобто не має бути явно завищеним порівняно з ціною позову. Також судом мають бути враховані критерії об`єктивного визначення розміру суми послуг адвоката. У зв`язку з цим суд з урахуванням конкретних обставин, зокрема ціни позову, може обмежити такий розмір з огляду на розумну необхідність судових витрат для конкретної справи.

Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, у постанові Верховного Суду від 07.05.2020 року у справі № 320/3271/19.

При визначені відшкодування витрат на суму гонорару адвоката, суд виходить з реальності адвокатських витрат (чи мали місце ці витрати, чи була в них необхідність) а також розумності їх розміру. Такі критерії застосовує Європейській суд з прав людини. У справі "East/West Allianse Limited" суд зазначив, що заявник має право на компенсацію судових витрат, тільки якщо буде доведено, що такі витрати фактично мали місце, були неминучі, а їх розмір є обґрунтованим.

Верховний Суд в постанові від 05.06.2018 року у справі № 904/8308/17 зазначив, що при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Ті самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрат на підставі статті 41 Конвенції. Зокрема, згідно з його практикою заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (рішення у справі "East/West Alliance Limited" проти України", заява N 19336/04).

У рішенні ЄСПЛ у справі "Лавентс проти Латвії" зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір.

При цьому, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенством права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, враховуючи такі критерії, як складність справи, витрачений адвокатом час, значення спору для сторони тощо.

Вищевказаний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного суду, висловленою в постанові від 23.04.2019 року у справі № 826/9047/16.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду, яка була викладена в постанові від 02.09.2020 року у справі № 826/4959/16 вирішенню питання про розподіл судових витрат передує врахування судом, зокрема, обґрунтованості та пропорційності розміру таких витрат до предмета спору, значення справи для сторін. При цьому, принципи обґрунтованості та пропорційності розміру таких витрат до предмета спору повинні розглядатися у тому числі через призму принципу співмірності, який, як вже було зазначено вище, включає у себе такі критерії: складність справи та виконаних робіт (наданих послуг); час, витрачений на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсяг наданих послуг та виконаних робіт; ціна позову та (або) значення справи для сторони.

Таким чином, переглядаючи висновки суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, враховуючи співмірність витрат позивача на правову допомогу із складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг), обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт, значенням справи для сторони, колегія суддів дійшла погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення заяви позивача про стягнення за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судових витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 5950,00 грн.

Зважаючи на вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, дав їм належну оцінку та прийняв законне та обґрунтоване рішення у відповідності з вимогами матеріального та процесуального права, при цьому доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують.

Відповідно до положень статті 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи викладені обставини та з огляду на наведені положення законодавства, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а судове рішення без змін.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області залишити без задоволення, а рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 01 лютого 2022 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Постанова суду складена в повному обсязі 25 травня 2022 року.

Головуючий Шидловський В.Б.

Судді Курко О. П. Боровицький О. А.