Справа № 560/4772/22
Суддя: Майстер П.М.
Дата ухвалення: 2022-05-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/4772/22
РІШЕННЯ

іменем України

24 травня 2022 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Майстера П.М.

за участю:секретаря судового засідання Нетичай Ю.В. представника позивача: Сакенова Ю.К., представників відповідача: Цимбалюк Ю.В., Василенка А.В.?
розглянувши адміністративну справу за позовом Приватного підприємства "Турфлора" до Хмельницької митниці про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

позивач звернувся до суду із позовом до Хмельницької митниці, в якому просив визнати протиправним та скасувати рішення Хмельницької митниці Державної митної служби України від 10.01.2022 року №UА400000/2022/000003/2 про коригування митної вартості товарів та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА400040/2022/000012.

В обґрунтування позовних вимог в позовній заяві та у відповіді на відзив позивач зазначив, що відповідачем протиправно винесено оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, адже подані документи цілком підтверджують числове значення заявленої митної вартості товару. Не погодившись із такими діями відповідача, позивач звернувся до суду з адміністративним позовом.

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 08.04.2020 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито спрощене позовне провадження у справі та вирішено розгляд справи проводити у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідач подав відзив на позовну заяву та заперечення, згідно яких у задоволенні позову просив відмовити. В обґрунтування своєї позиції зазначив, що під час перевірки правильності визначення митної вартості товару за МД №UА400040/2022/000301 від 10.01.2022 було встановлено наступне:

1. По товару №1 - "гвоздики" (код згідно з УКТ ЗЕД , країна походження Туреччина) був заявлений рівень митної вартості - 0,82 дол. США/кг.; по товару №2, №3 - "гербери та гіпсофіла" (код згідно з УКТ ЗЕД , країна походження Туреччина) заявлений рівень митної вартості - 0,78 дол.США/кг

Держмитслужбою 04.03.2021 укладено Меморандум про взаєморозуміння та співробітництво з Громадською спілкою "Асоціація фруктово-овочевих, квітково- ослинних імпортерів, виробників, експортерів сільськогосподарських та інших товарів".

На виконання Меморандуму на FTР-сервері публікується цінова інформація на окремі товари. З метою здійснення належного контролю правильності визначення митної вартості окремих товарів, безпідставного зниження митної вартості та ухилення від оподаткування вказаних товарів, митниці повинні забезпечити повну та всебічну перевірку заявленої митної вартості, враховуючи вимоги положення статті 53 МКУ, розділу III МКУ та з урахуванням цінової інформації, наданої Асоціацією.

Рівень цін на товар "гвоздики" (код згідно з УКТ ЗЕД ) згідно Меморандуму - 2,4 дол.США/кг., а на "гербери та гіпсофіла" (код згідно з УКТ ЗЕД ) - 5,6 дол.США/кг.

2. В документах, поданих до митного оформлення містились розбіжності, а саме номер рахунку-фактури, зазначеній у копії митної декларації країни відправлення не відповідав номеру рахунку-фактури, поданому до митного оформлення, що свідчить про наявність іншого рахунку-фактури, не поданому до митного оформлення.

3. В поданих до митного оформлення документах відсутня інформація щодо окремих складових митної вартості товарів, що суперечить положенням частини 2 статті 53 МКУ, а саме: документами, які підтверджують митну вартість товарів, є серед інших, транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів.

У відповіді на відзив позивач вказав, що меморандум (лат. memorandum) - буквально те, про що слід пам`ятати, нагадування) - це дипломатичний документ, у якому викладаються погляди уряду або урядів з якого-небудь питання. Тобто, меморандум - це інформаційно-довідковий документ з викладом поглядів на фактичний, документальний чи юридичний бік якогось питання. Тому посилання митного органу на документ, який не має юридичної сили закону не може бути доцільним у цій ситуації, оскільки є чітка норма закону - ст. 58 МК України, яка дозволяє визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) - основний метод визначення митної вартості товару.

Окрім цього, ціни вказані на FTR-сервері на виконання вищезазначеного Меморандуму не містять жодних характеристик товару, які б дали змогу порівняти його з товаром, що поставляється за договором та Інвойсом.

Зазначено, що позивачем зроблено запит №5 від 29.04.2022 року до відправника товару компанії "BERFIN TARIM TURІZM TASIMACILIK INSAAT ITH. Ve IHR. TIC. SAN. LTD. STІ" щодо отримання інформації про номер - 6.01.2022/481/1, який зазначених в митній декларації країни відправлення №22070100ЕХ00000330 від 06.01.2022.

02.05.2022 ПП "Турфлора" було отримано відповідь на запит від товаровідправника в якому зазначається, що номер, зазначений у митній декларації №22070100ЕХ00000330 від 06.01.2022 - 6.01.2022/481/1 є реєстраційним номером турецької митниці. Цей номер є кодом митного управління та реєстраційним номером операції. Цей номер відрізняється від номера, зазначеного в рахунку-фактурі (інвойсі) № BRF001 від 06.01.2022 і не є номером рахунку-фактури (інвойсу) за яким поставляється товар.

Також, відповідач зазначає, що в поданих до митного оформлення документах відсутня інформація щодо окремих складових митної вартості товарів, а саме: документами, які підтверджують митну вартість товарів, серед інших, транспортні (перевізні документи), якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів.

Окрім того, інформація вказана в митній декларації країни відправлення №22070100ЕХ00000330 від 06.01.2022 щодо продукції яка поставляється, найменування товару; вага нетто/брутго; кількість квітів (штуки); кількість коробок квітів; вартість товару; загальна вартість товару - 8901,96 дол. США; відправник/отримувач; умови поставки; тощо - відповідає інформації, що вказана в рахунку-фактурі (інвойсі) № BRF001 від 06.01.2022.

Відповідно до п. 5.3. Контракту (зовнішньо-економічного договору) №4 від 30.09.2015 року та інших товаросупроводжуючих документів, що подаються до митного і оформлення товару, вказуються та застосовуються базисні умови поставки СРТ - Старокостянтинів, Україна. СРТ («Carriage Paid То» ...named place of destination перекладається "Фрахт/перевезення оплачені до" (... назва місця призначення)), означає, що продавець доставить товар названому їм перевізнику (продавець вважається виконав свої і зобов`язання з постачання тоді, коли він передав товар, випущений в митному режимі експорту, своєму перевізнику для перевезення до місця призначення). Крім цього, продавець і зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення. Відповідно до положень поставки Продавець зобов`язаний оплатити витрати і фрахт, необхідні для доставки товару у вказане місце призначення, виконати експортне митне оформлення для вивезення товару з оплатою експортних мит і інших зборів у країні відправлення, однак продавець не зобов`язаний виконувати митні формальності для ввезення товару, сплачувати імпортні мита або виконувати інші імпортні митні процедури при ввезенні.

Тому, позивачем для митного оформлення товару не надано транспортні (перевізні) документи, що містять витрати на транспортування, навантаження товару, так як контрактна (інвойсова) ціна за товар включає в себе суму вартості самого товару, експортного митного оформлення цього товару з оплатою експортних мит і інших зборів, і вартості доставки (фрахту) до місця призначення.

Що стосується заперечень відповідача, щодо надання позивачем документів, які носять персоналізований характер, то вони повністю узгоджуються з іншими наданими відповідачу документами і не викликають сумнівів в їх достовірності.

Відповідачем було подано додаткові пояснення. Вказано, що в документах, поданих до митного оформлення містились розбіжності, а саме номер рахунку-фактури, зазначеній у копії митної декларації країни відправлення не відповідав номеру рахунку-фактури, поданому до митного оформлення.

До відзиву позивачем додано листи від 29.04.2022 №5 (запит до відправника товару) та від 02.05.2022 (відповідь від товаровіправника).

У запереченнях, митний орган звернув увагу на те, що по-перше, зазначені листи не є належними доказами по справі, оскільки були надіслані/отримані позивачем після проходження процедури митного оформлення 10.01.2022 за митною декларацією №UА400040/2022/000301, тобто зміст цих листів не аналізувався при митному оформленні / при прийнятті оскаржуваного рішення.

По - друге, в зв`язку з уніфікацією бланків митних декларацій, згідно Порядку заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа, затв. наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 651, зареєстр. в МЮУ 14.08.2012 за №1372/21684:

- в графі А "Митний орган відправлення/експорту/призначення" проставляється порядковий номер митної декларації за схемою ММММММММ/РРРР/НННННН, де ММММММММ - код згідно з Класифікатором митних органів підрозділу митного оформлення митного органу, якому подана МД; РРРР - чотири цифри поточного року; НННННН - порядковий номер митної декларації в журналі обліку митних декларацій у порядку зростання протягом поточного року, починаючи з одиниці;

- в графі "44 "Додаткова інформація / Подані документи / Сертифікати і дозволи" митної декларації зазначаються відомості про необхідні для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, документи: рахунок або інший документ, що визначає вартість товару і т.д.

Митна декларація країни відправлення, подана серед інших документів до митного оформлення товару, має номер 22070100ЕХ00000330 та датована 06.01.2022, а в графі "44" вказаної декларації зазначено "Fatura" (рахунок-фактура (інвойс) 6.01.2022/481/1, про який код митного управління та реєстраційний номер операції йде мова в листі товаровідправника від 02.05.2022 не зрозуміло.

Позивачем надано пояснення, відповідно до яких в рішенні про коригування митної вартості товарів UA400000/2022/000003/2 від 10.01.2022, як обґрунтування прийняття даного рішення, відповідач зазначає, що документи подані згідно ч.2 та частини 3 ст. 53 МКУ містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числове значення складових митної вартості товарів, передбачених частиною 10 статті 58 МКУ, в тому числі витрати на транспортування, навантаження тощо.

Вже у відзиві на позовну заяву № 07.26-10/96 від 21.04.2022 року відповідач вказує, що "в документах, поданих до митного оформлення містились розбіжності, а саме номер рахунку-фактури, зазначений у копії митної декларації країни відправлення не відповідав номеру рахунку-фактури, поданому до митного оформлення". Тобто, на момент винесення оскаржуваного рішення та митного оформлення товару відповідач не надав жодної інформації стосовно наявності у нього сумнівів щодо розбіжності в номері рахунку-фактури в документах поданих до митного оформлення. Тому, посилання відповідача у своїх запереченнях у справі на неналежність доказів позивача (запит до відправника товару 29.04.2022 року та відповідь товаровідправника від 02.05.2022 року) у зв`язку із тим, що вони поданні позивачем після проходження процедури митного оформлення товару безпідставні. Позивачем було подано під час митного оформлення усі документи, які вимагаються Митним Кодексом України, під час проведення консультацій було додано додаткові наявні в позивача документи на вимогу митного органу.

Суд, дослідивши належним чином зібрані докази по справі, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи на яких ґрунтуються вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення спору по суті, дійшов висновків, що позовні вимоги підлягають до задоволення з наступних підстав.

Встановлено, що 30 вересня 2015 року між Приватним підприємством "Турфлора" та компанією "BERFIN TARIM TURIZM TASIMACILIK INSAAT ITH. Ve IHR. TIC. SAN. LTD. STI." було укладено зовнішньоекономічний контракт (договір) № 4 про поставку товару по цінам, згідно умов цього контракту, в асортименті, у кількості зазначеними в Інвойсі до кожної партії товару, який відповідно до Додаткової угоди №1 від 20.11.2020 діє до 31.12.2023.

Відповідно до п.2.1 Контракту вартість і кількість Товару визначається відповідно до Інвойса на кожну партію товару.

Відповідно до Додаткової угоди №1 від 20.11.2020 до Контракту найменування, вартість і кількість Товару визначається відповідно до Інвойса на кожну партію Товару.

Надалі, згідно Контракту на умовах СРТ та Інвойсу № BRF001 від 06.01.2022 продавцем було поставлено покупцю товар на суму 8901,96 доларів США.

З метою здійснення митного контролю та митного оформлення товару декларантом до Хмельницької митниці подано електронну митну декларацію № UA400040/2022/000301, де було визначено митну вартість товару, що імпортується, за основним методом, за ціною зовнішньо-економічного контракту № 4 від 30.09.2015.

До митної декларації № UA400040/2022/000301 декларантом було подано наступні документи:

- рахунок-фактура (інвойс) № BRF001 від 06.01.2022;

- автотранспортна накладна CR 025687 від 06.01.2022;

- декларація про походження товару № BRF001 від 06.01.2022;

- книжка МДП (TIR carnet) МХ.85066312 від 06.01.2022;

- прейскурант (прайс-лист) виробника товару б/н від 04.01.2022 року;

- доповнення до зовнішньо-економічного договору (контракту) Додаткова угода 1 від 20.31.2020;

- доповнення до зовнішньо-економічного договору (контракту) Додаткова угода 2 від 15.04.2021;

- доповнення до зовнішньо-економічного договору (контракту) Доповнення 3 від 25.11.2021;

- зовнішньо-економічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення №4 від 30.09.2015;

- договір про надання послуг митного брокера № 4 від 05.01.2021;

- інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими державними органами №8073609 від 09.01.2022;

- заява підприємства, подання якої передує митному оформленню товарів і транспортних засобів №102/ЗЕД/7.26-28-01 від 10.01.2022;

- копія митної декларації країни відправлення №22070100ЕХ00000330 від 06.01.2022.

Оскільки документи, подані разом з митною декларацією на виконання частини 2 статті 53 МКУ не містили всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, та містили вказані вище розбіжності, декларанту було надіслано повідомлення про надання додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості.

В даному повідомленні (від 10.01.2022) було зазначено, що відповідно до частини 2 статті 53 МКУ для підтвердження митної вартості необхідно надати: 1) якщо рахунок сплачено, банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 2) за наявності - інші платіжні та / або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації товару; 3) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 4) якщо здійснювалось страхування - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

У відповідь на вказане повідомлення декларант повідомив про те, що усі документи, що підтверджують митну вартість товару, надано. Інших документів надати немає змоги.

В повторному повідомленні декларанту зазначено, що документи подані згідно частини 2 статті 53 МКУ містять розбіжності, та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів. Відповідно до частини 3 статті 53 МКУ для підтвердження числового значення митної вартості товарів необхідно протягом 10 календарних днів надати такі додаткові документи на товари: 1) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 2) виписку з бухгалтерської документації; 3) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 4) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями; 5) виписку з бухгалтерської документації та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 6) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та / або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 7) розрахунок ціни (калькуляцію).

У відповідь на зазначене повідомлення декларантом надано додаткові, документи: висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією №22-05/9 від 10.01.2022 та лист №б/н від 10.01.2022 відправника товару щодо ціни на товар.

Оскільки, декларантом не надано додаткових документів, які б спростовували вищезазначені розбіжності, винесено рішення про коригування митної вартості від 10.01.2022 № UА400000/2022/000003/2, в якому серед іншого зазначено: «...Було проведено процедуру консультації та встановлено, що заявлені декларантом відомості про митну вартість товару та обраний метод її визначення не відповідають наявній у митного органу інформації про вартість товару, відповідно митна вартість буде визначена за другорядним методом відповідно до вимог ст. 63 МКУ. Митна вартість не може бути визначена за другорядними методами (ст. 59 та 60 МКУ по причині відсутності у митного органу інформації про ідентичні та подібні товари, що були оформлені у митному відношенні. Митна вартість не може бути визначена за другорядними методами (ст. 61 та 62 МКУ) по причині відсутності у митного органу інформації основи для віднімання та додавання вартості. Митну вартість визначено резервним методом. Джерелом числового значення митної вартості є інформація щодо вартості ідентичних/подібних товарів...".

Отже, підставами для прийняття оскаржуваних рішень слугували висновки відповідача про те, що позивачем не подано всіх додаткових документів, які б підтверджували заявлену декларантом вартість товарів, а подані документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів.

Не погодившись із вказаними рішеннями про коригування митної вартості товарів та картками відмови в митному оформленні, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наведене нижче.

Відносини, пов`язані із справлянням митних платежів, регулюються Митним Кодексом (далі - МК України), Податковим кодексом України (далі ПК України) та іншими законами України з питань оподаткування (ч.2 ст. 1 МК України).

Приписами ст. 49 МК України визначено, що митна вартість товарів - це вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Положеннями ч.4 та 5 ст. 58 МК України встановлено, що митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. При цьому ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

За приписами ч. 1 та 2 ст. 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи (ч. 3 ст. 53 МК України).

Частиною 5 ст. 54 Митного кодексу України передбачено право митного органу з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, а у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.

Відповідачем згідно ч. 5 ст. 54 МК України витребувані митна декларація країни експорту, документи, що містять відомості про вартість страхування, документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів. Також було повідомлено, що відповідно до п. 6 ст. 53 МКУ декларант за власним бажанням може подати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості.

Аналіз наведених норм дає підстави вважати, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Разом з тим витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 Митного кодексу України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Аналогічна позиція неодноразово викладалась Верховним Судом у постановах, зокрема, від 13.09.2019 у справі №815/6780/15, від 06.09.2019 у справі №803/1212/14 та ін.

Розглядаючи даний спір, суд встановив, що позивачем як при декларуванні товару, так і на вимогу Митниці, надані всі документи за переліком, визначеним ч. 2 ст. 53 МК України.

Як встановлено судом, позивачем при митному оформленні товару та на вимогу митного органу надано пакет документів, які містили числові показники ціни товару, а саме: рахунок-фактура (інвойс) № BRF001 від 06.01.2022; автотранспортна накладна CR 025687 від 06.01.2022; декларація про походження товару № BRF001 від 06.01.2022; книжка МДП (TIR carnet) МХ.85066312 від 06.01.2022; прейскурант (прайс-лист) виробника товару б/н від 04.01.2022 року; доповнення до зовнішньо-економічного договору (контракту) Додаткова угода 1 від 20.31.2020; доповнення до зовнішньо-економічного договору (контракту) Додаткова угода 2 від 15.04.2021; доповнення до зовнішньо-економічного договору (контракту) Доповнення 3 від 25.11.2021; зовнішньо-економічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення №4 від 30.09.2015; договір про надання послуг митного брокера № 4 від 05.01.2021; інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими державними органами №8073609 від 09.01.2022; заява підприємства, подання якої передує митному оформленню товарів і транспортних засобів №102/ЗЕД/7.26-28-01 від 10.01.2022; копія митної декларації країни відправлення №22070100ЕХ00000330 від 06.01.2022; лист відправника "BERFIN TARIM TURIZM TASIMACILIK INSAAT ІТH. Ve IHR. TIC. SAN. LTD. STI" від 10.01.2022 про підтвердження ціни на відправлений до ПП «Турфлора» Товар на умовах Контракту №4 від 30.09.20 15 року; звіт по вартості Хмельницької торгово-промислової палати №22-05/9 від 10.01.2022; прайс-лист виробника товару б/н від 04.01.2022.

Суд не погоджується з висновками митного органу про те, що надані позивачем документи мають розбіжності, зважаючи на наступне.

Так, відповідач як обставину прийняття оскаржуваних рішень про коригування митної вартості товарів визначив те, що документи подані згідно ч. 2 ст. 53 МКУ не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів.

У відзиві, запереченні та поясненнях відповідач наголошував на тому, що в документах, поданих до митного оформлення містились розбіжності, а саме номер рахунку-фактури, зазначеній у копії митної декларації країни відправлення не відповідав номеру рахунку-фактури, поданому до митного оформлення, що свідчить про наявність іншого рахунку-фактури, не поданому до митного оформлення.

Однак позивачем спростовано відповідні твердження у відповіді на відзив та поясненнях. Вказано, що у своїй діяльності митні органи Туреччини керуються циркуляром Прем`єр-міністра №2012/6 про систему "Єдиного вікна" в митних службах та циркуляром від 30.06.2017 року під номером 2017/7 щодо застосування електронного рахунка-фактури у системі "Єдине вікно", відповідно до якого у рамках циркуляру Прем`єр-міністра №2012/6 "Система єдиного вікна в митній службі", опублікованого в "Офіційному віснику" від 20.03.2012 року під №28239, під координацією Міністерства митниці та торгівлі Турецької Республіки продовжуються роботи з розширення системи "Єдине вікно". У цьому контексті, завершивши технічну роботу між Міністерством митниці та торгівлі Турецької Республіки та Мінфіном щодо передачі в електронному вигляді рахунків-фактур, заявлених у 44-й графі митної декларації при здійсненні експортних операцій, з 01.07.2017 року рахунки-фактури, які виписуються в рамках експортних операцій зобов`язаними сторонами, зареєстрованими у програмі електронного рахунку-фактури, затверджено до виписки у вигляді електронних рахунків та включення до системи "Єдиного вікна".

В п.3 циркуляру зазначено: для експортних рахунків-фактур, які створюються та надсилаються до нашого міністерства в електронній формі, в електронному вигляді генерується 23-значний контрольний номер. Сформований 23-значний контрольний номер повідомляється платнику податків, який виставляє експортний рахунок-фактуру через Портал нашого Міністерства митниці та торгівлі.

Відповідно до п.4 циркуляру від 30.06.2017 року після входу на портал електронних рахунків-фактур Міністерства митниці та торгівлі Турецької Республіки зобов`язана сторона зможе переглянути за допомогою опції запиту рахунка-фактури за "№ ЕЕТ" та "ідентифікаційним номером платника податків", отриманими в Управлінні доходів, 23-значний ідентифікатор, створений у системі "Єдиного вікна"» та використаний у митній декларації.

Відповідно до п.5 циркуляру від 30.06.2017 року 23-значний ідентифікаційний номер документа, що відображається на порталі електронних рахунків-фактур Міністерства митниці та торгівлі Турецької Республіки, буде задекларований платником податків у полях "номер документа" та "«дата документа", код документа 0886 у 44-й графі відповідної митної декларації платника у вигляді 888/1, 112/2 тощо.

Відповідно до п.6 циркуляру від 30.06.2017 року оскільки інформація про зазначені документи буде в електронному середовищі, документ із мокрим підписом у додатку до декларації не вимагається. У разі необхідності під час митних процедур можна запитати зміст документа на порталі електронних рахунків-фактур Міністерства митниці та торгівлі Турецької Республіки через систему "Єдине вікно".

Суд погоджується із вищезазначеним, та зазначає що розбіжність в номері рахунку-фактури у копії митної декларації країни відправлення та номеру рахунку-фактури, поданому до митного оформлення спростовується законодавством Туреччини щодо порядку заповнення графи 44 МД.

Окрім цього, позивачем у відповіді на відзив відповідача від 02.05.2022 було зазначено, що інформація вказана в митній декларації країни відправлення №22070100ЕХ00000330 від 06.01.2022 року щодо продукції яка поставляється, а саме: найменування товару; вага нетто/брутто; кількість квітів (штуки); кількість коробок квітів; загальна вартість товару - 8901,96 дол. США; відправник/отримувач; умови поставки; тощо - відповідає інформації, що вказана в митній декларації UA400040/2022/000301, поданої позивачем до митного оформлення та рахунку-фактурі (інвойсі) № BRF001 від 06.01.2022 року, що спростовує будь який сумнів відповідача щодо наявності розбіжностей чи не достовірності заявленого числового значення митної вартості товарів в поданих до митного оформлення документах.

Щодо твердження митного органу стосовно відсутності інформація щодо окремих складових митної вартості товарів, а саме: документів, які підтверджують митну вартість товарів, транспортні (перевізні документи), якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, суд погоджуєься із твердженнями позивача.

Зокрема, відповідно до п. 5.3. Контракту (зовнішньо-економічного договору) №4 від 30.09.2015 року та інших товаросупроводжуючих документів, що подаються до митного і оформлення товару, вказуються та застосовуються базисні умови поставки СРТ - Старокостянтинів, Україна. СРТ ("Carriage Paid То" ...named place of destination перекладається "Фрахт/перевезення оплачені до" (... назва місця призначення)), означає, що продавець доставить товар названому їм перевізнику (продавець вважається виконав свої і зобов`язання з постачання тоді, коли він передав товар, випущений в митному режимі експорту, своєму перевізнику для перевезення до місця призначення). Крім цього, продавець і зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення. Відповідно до положень поставки Продавець зобов`язаний оплатити витрати і фрахт, необхідні для доставки товару у вказане місце призначення, виконати експортне митне оформлення для вивезення товару з оплатою експортних мит і інших зборів у країні відправлення, однак продавець не зобов`язаний виконувати митні формальності для ввезення товару, сплачувати імпортні мита або виконувати інші імпортні митні процедури при ввезенні.

У відзиві на позовну заяву та запереченнях по справі відповідач зазначає про індивідуальний характер прайс-листа, проте в поясненнях позивач вказує на те, що каталоги, специфікації, прейскуранти, прайс-листа продукції складаються виробником товару у процесі здійснення його господарської діяльності та не є технічними, товаросупровідними документами або документами, що засвідчують якість товару. Обов`язкової вимоги щодо отримання від суб`єкта зовнішньоекономічної діяльності - виробника товару вказаної вище документації, чи вимог до її складання чинним законодавством, що регулює порядок виконання зовнішньоекономічних операцій, - не передбачено.

Так як, прайс-лист б/н від 04.01.2022 був наданий товаровідправником компанією "BERFIN TARIM TURIZM TASIMACILIK INSAAT ITHALAT VE IHRACAT TICARET SANAYI LTD STI." на індивідуальний запит ПП "Турфлора", то враховуючи порядок діловодства та ділові звичаї, компанія підготувала та надала прайс-лист позивачеві з зазначенням на ньому отримувача, якому адресується документ.

Важливим є факт, що прайс-лист надавався декларантом разом із документами для митного оформлення товару (відповідно до переліку поданих до митного оформлення документів, зазначених в карті відмови UA400040/2022/000012 від 10.01.2022 року) та на момент винесення спірного рішення митний орган не заявляв жодних зауважень щодо його персоналізованого характер. В свою чергу прайс-лист поданий країною відправника є залежний від країни контрагента та вибору форми перевезення товару, так для контрагентів з Території України на умовах Інкотермс СРТ цифрові значення в прайс-листі такі ж як і в наданому для митного органу прайс-листі.

Таким чином, позивачем для митного оформлення товару не надано транспортні (перевізні) документи, що містять витрати на транспортування, навантаження товару, так як контрактна (інвойсова) ціна за товар включає в себе суму вартості самого товару, експортного митного оформлення цього товару з оплатою експортних мит і інших зборів, і вартості доставки (фрахту) до місця призначення.

Отже, митним органом не доведено, що документи, які подані декларантом для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, та не надано достатніх доказів, які б підтверджували відсутність підстав для визначення митної вартості за ціною договору. Відтак наявність належних та беззаперечних підстав для коригування митної вартості відповідачем не доведена.

Таким чином, суд доходить висновку, що позивачем при подачі документів було надано всі необхідні та достатні документи, що дають змогу визначити всі складові митної вартості товару, та містять всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару.

Неточності на які посилається відповідач, не є беззаперечними доказами не розмитнення товару за ціною договору.

Разом з тим суд зазначає, що відповідач, приймаючи рішення про коригування митної вартості придбаного позивачем товару за резервним методом, не вказав, яким чином митна вартість товару визначена саме в такому розмірі, які складові вплинули на формування такої вартості, не навів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом, що свідчить про порушення відповідачем ч. 2 ст. 55 Митного кодексу України щодо обґрунтованості прийнятих рішень.

В оскаржуваних рішеннях відповідачем наведені формальні причини в обґрунтування неможливості застосування другорядних методів, що передують резервному, який застосований Хмельницькою митницею до позивача.

Такі загальні посилання на норми Митного кодексу України зроблені без конкретизації підстав щодо причин незастосування того чи іншого методу визначення митної вартості не є достатніми доводами обґрунтованості прийнятого суб`єктом владних повноважень рішення.

Отже, суд дійшов висновку, що позивачем для оформлення товару за основним методом надано всі передбачені законодавством документи для підтвердження ціни товару, що імпортується, а митним органом безпідставно застосовано резервний метод визначення митної вартості товару. Таким чином, суд вважає необґрунтованими наведені відповідачем підстави для коригування митної вартості товару.

З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку, що митним органом оскаржувані Рішення про коригування митної вартості товарів та Картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформлені випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення прийняті без урахуванням усіх обставин та без дотриманням норм чинного законодавства.

Закріплений у ч. 1 ст. 9 КАС України принцип змагальності сторін передбачає, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 2 ст. 73 КАС України, предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно з ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

У розумінні ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За таких обставин, суд вважає, що оскаржуване Рішення Хмельницької митниці про коригування митної вартості товарів від 10.01.2022 року №UА400000/2022/000003/2 та Картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформлені випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА400040/2022/000012 не відповідають передбаченим ч. 2 ст. 2 КАС України критеріям обґрунтованості та пропорційності індивідуального акта суб`єкта владних повноважень, а тому такі рішення є протиправними та підлягають скасуванню.

З огляду на викладене, суд вважає, що позовні вимоги є підставними та обґрунтованими, а тому позов підлягає задоволенню.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, сплачений позивачем судовий збір у розмірі 2481,00 грн підлягає стягненню з Хмельницької митниці за рахунок її бюджетних асигнувань.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Хмельницької митниці Державної митної служби України від 10.01.2022 №UА400000/2022/000003/2 про коригування митної вартості товарів та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА400040/2022/000012.

Стягнути на користь Приватного підприємства "Турфлора" судові витрати (судовий збір) в сумі 2481,00 (дві тисячі чотириста вісімдесят одна) грн за рахунок бюджетних асигнувань Хмельницької митниці Державної митної служби України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складене 27 травня 2022 року

Позивач:Приватне підприємство "Турфлора" (вул. Івана Франка, 49,Старокостянтинів,Хмельницька область,31100 , код ЄДРПОУ - 39514706)
Відповідач:Хмельницька митниця (вул. Пілотська, 2,Хмельницький,Хмельницька область,29000 , код ЄДРПОУ - 43997560)

Головуючий суддя П.М. Майстер