Справа № 520/696/22
Суддя: Біленський О.О.
Дата ухвалення: 2022-05-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про закриття провадження у справі

26.05.2022 р. справа №520/696/22

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Біленський О.О., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративний позов ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області (61022, м. Харків, майдан Свободи, 5, Держпром, 3 під`їзд, 2 поверх, м. Харків, 61022, ) про визнання протиправними дій та стягнення суми,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, в якому просить суд:

- визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області щодо невиплати недоотриманої пенсії ОСОБА_1 за період з 01.04.2019 року по 30.11.2019 року;

- стягнути з Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області на користь ОСОБА_1 нараховану та невиплачену пенсію (заборгованість) за період з 01.04.2019 року по 30.11.2019 року у розмірі 28480 (двадцять вісім тисяч чотириста вісімдесят) гривень 08 копійок;

- звернути до негайного виконання рішення суду в частині стягнення з Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області на користь ОСОБА_1 нараховану та невиплачену пенсію (заборгованість) за період з 01.04.2019 року по 30.11.2019 року у розмірі 28480 (двадцять вісім тисяч чотириста вісімдесят) гривень 08 копійок - у межах суми стягнення за один місяць;

- стягнути з Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській районі області за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 судові витрати у розмірі 13000 (тринадцять тисяч) грн. - витрати на професійну правничу допомогу.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 17.01.2022 року відкрито спрощене провадження у вказаний адміністративній справі. У вказаній ухвалі зазначено, що відповідно до положень п.3 та п.10 ч.6 ст.12, ч.1 ст.257 КАС України, справа належить до справ незначної складності, у зв`язку з чим підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з положеннями ч.4 ст.229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до положень ст.258 КАС України, суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Згідно з положеннями ч.2,3,4,5 ст.262 КАС України, розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі. Підготовче засідання при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - протягом п`ятнадцяти днів з дня відкриття провадження у справі. Перше судове засідання у справі проводиться не пізніше тридцяти днів із дня відкриття провадження у справі. За клопотанням сторони суд може відкласти розгляд справи з метою надання додаткового часу для подання відповіді на відзив та (або) заперечення, якщо вони не подані до першого судового засідання з поважних причин. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін

В обґрунтування позову позивачем зазначено, що ОСОБА_1 є пенсіонером Національної поліції, що підтверджується пенсійним посвідченням серія НОМЕР_2 , виданим Пенсійним фондом України 08.12.2017 року. 09.10.2020 року набрало законної сили судове рішення Харківського окружного адміністративного суду по адміністративної справі №520/1117/2020, згідно якого суд вирішив зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області здійснити перерахунок пенсії ОСОБА_1 (пенсійна справа № - НПУ) за період з 01 квітня 2019 року до 30 листопада 2019 року. На звернення позивача 18.11.2020 року та 28.12.2020 року з проханням виконати рішення суду, - перерахувати пенсію з 01 квітня 2019 року до 30 листопада 2019 року - з суми 6 792,84 грн., на суму 10352,85 грн., та виплатити не зараховану різницю пенсії в сумі 3560,01 грн. щомісяця з 01 квітня 2019 року по 30 листопада 2019 року, на загальну суму 28480,08 грн., відповідач листами 30.11.2020 року та 27.01.2021 року повідомив, що зазначене вище рішення суду знаходиться на опрацюванні. На звернення представника позивача, Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області листом від 16.12.2021 року повідомило Адвокатське бюро «Керімов та партнери», що нараховані на виконання рішень суду кошти підлягають виплаті в межах затверджених бюджетних призначень на погашення заборгованості з пенсійних виплат за рішеннями суду, тобто виплата нарахованої суми за рішенням суду за період з 01.04.2019 року по 30.11.2019 року в сумі 28480,08 грн. буде проводитись в межах затверджених бюджетних призначень для здійснення відповідних виплат. Позивач зазначив, що відповідач, за період з 01.04.2019 року по 30.11.2019 року нарахував недоотриману пенсію за рішенням суду, проте, заборгованість за період з 01.04.2019 року по 30.11.2019 року в сумі 28480,08 грн. не сплатив, у зв`язку з чим позивач опинився у скрутному матеріальному становищі, а тому вважає дії відповідача неправомірними та такими, що порушують його конституційні права. З огляду на викладене, позивач вважає, що йому безпідставно відмовлено у виконанні судового рішення, а тому дані обставини змусили його звернутись до суду із цим позовом.

Представник відповідача правом надання відзиву на позовну заяву не скористався. Відповідно до положень ч.4 ст.159 КАС України, подання заяв по суті справи є правом учасників справи.

Судом встановлено, що позивач звертався до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 06.04.2020 року по справі №520/1117/2020, яке набрало законної сили 09.10.2020 року, адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області (м-н Свободи, Держпром, 3 під., 2 пов., м. Харків, 61022) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії задоволено частково. Визнано протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області (майдан Свободи, Держпром, 3 під., 2 поверх, м. Харків, 61022, код 14099344), яка полягає у не вирішенні питання, щодо перерахунку пенсії ОСОБА_1 (пенсійна справа № - НПУ) за період з 01 квітня 2019 року до 30 листопада 2019 року. Зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області (майдан Свободи, Держпром, 3 під., 2 поверх, м. Харків, 61022, код 14099344) здійснити перерахунок пенсії ОСОБА_1 (пенсійна справа № - НПУ) за період з 01 квітня 2019 року до 30 листопада 2019 року. У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

На звернення позивача 18.11.2020 року та 28.12.2020 року з проханням виконати рішення суду, - перерахувати пенсію з 01 квітня 2019 року до 30 листопада 2019 року - з суми 6792,84 грн., на суму 10352,85 грн., та виплатити не зараховану різницю пенсії в сумі 3560,01 грн. щомісяця з 01 квітня 2019 року по 30 листопада 2019 року, на загальну суму 28480,08 грн., відповідач листами 30.11.2020 року та 27.01.2021 року повідомив, що зазначене вище рішення суду знаходиться на опрацюванні.

На адвокатський запит представника позивача від 10.12.2021 року, Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області листом №2000-0203-8/159712 від 16.12.2021 року повідомило Адвокатське бюро «Керімов та партнери», що на виконання Харківського окружного адміністративного суду від 06.04.2020 по справі №520/1117/2020 головним управлінням проведено перерахунок пенсії, виплата нарахованої суми за рішенням суду за період з 01.04.2019 по 30.11.2019 в сумі 28480,08 грн. буде проводитись в межах бюджетних призначень для здійснення відповідних виплат.

Вважаючи протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області щодо невиплати недоотриманої пенсії ОСОБА_1 за період з 01.04.2019 року по 30.11.2019 року, позивач звернувся з цим позовом до суду.

Спірні відносини у цій справі виникли у зв`язку із тим, що відповідачем, на думку позивача, не виконується рішення Харківського окружного адміністративного суду від 06.04.2020 року по справі №520/1117/2020.

Частиною 1-3 ст.242 КАС України передбачено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Статтею 14 КАС України передбачено, що судові рішення, які набрали законної сили, обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

Відповідно до ст. 370 КАС України, судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

За приписами статті 373 КАС України, виконання судового рішення здійснюється на підставі виконавчого листа, виданого судом, який розглядав справу як суд першої інстанції.

В свою чергу, відповідно до частини першої статті 382 КАС України суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

Згідно частини першої статті 383 КАС України, особа-позивач, на користь якої ухвалено рішення суду, має право подати до суду першої інстанції заяву про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання такого рішення суду, або порушення прав позивача, підтверджених таким рішенням суду.

Аналіз зазначених норм свідчить, що є наступні види судового контролю за виконанням судового рішення, такі як зобов`язання суб`єкта владних повноважень подати звіт про виконання судового рішення, накладення штрафу (ст. 382 КАС України) та визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання рішення суду (ст. 383 КАС України).

Верховний Суд у постанові від 20 лютого 2019 року у справі № 806/2143/15 (адміністративне провадження № К/9901/5159/18) звертав увагу, що зазначені правові норми КАС України мають на меті забезпечення належного виконання судового рішення. Підставами їх застосування є саме невиконання судового рішення, ухваленого на користь особи-позивача та обставини, що свідчать про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, пов`язаних з невиконанням судового рішення в цій справі.

Крім того, Верховний Суд зазначив, що наявність у КАС України спеціальних норм, спрямованих на забезпечення належного виконання судового рішення, виключає можливість застосування загального судового порядку захисту прав та інтересів стягувача шляхом подання позову. Судовий контроль за виконанням судового рішення здійснюється в порядку, передбаченому КАС (ст.382 КАС України), який не передбачає можливості подання окремого позову, предметом якого є спонукання відповідача до виконання судового рішення.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 03.04.2019 року у справі №820/4261/18 та ухвалі Верховного Суду від 11.02.2021 року у справі №340/3848/20.

Відповідно до статті 129-1 Конституції України судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд. Отже, судове рішення виконується безпосередньо і для його виконання не вимагається ухвалення будь-яких інших, додаткових судових рішень. З огляду на вищенаведене, у разі невиконання судового рішення, позивач має право вимагати вжиття спеціальних заходів впливу на боржника, передбачених законодавством про виконавче провадження, за КАС України. Невиконання судового рішення не може бути самостійним предметом окремого судового провадження.

Отже, судове рішення виконується безпосередньо і для його виконання не вимагається ухвалення будь-яких інших, додаткових судових рішень.

Суд зазначає, що обраний позивачем у даній справі спосіб захисту - визнання протиправними дій щодо неналежного виконання рішення суду та стягнення нарахованої та невиплаченої пенсії (заборгованості) спрямовані на виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 06.04.2020 року по справі №520/1117/2020.

Відтак, спір у справі виник між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, але на стадії виконання судового рішення.

Враховуючи вищевикладене, суд зазначає, що в даному випадку між сторонами не виникло нового спору, а має місце продовження тих самих спірних правовідносин, які розглядалися судом у справі №520/1117/2020, проте вже на стадії його виконання, тому вимоги позивача слід розглядати не в порядку позовного провадження, а в порядку, визначеному статтею 383 Кодексу адміністративного судочинства України.

Обраний позивачем спосіб захисту не усуває юридичного конфлікту та не відповідає об`єкту порушеного права, а тому в такий спосіб неможливо захистити чи відновити право у разі визнання його судом порушеним. Якщо позивач вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю відповідача на виконання вищевказаного судового рішення порушувалися його права, свободи чи інтереси, то він повинен звертатися до суду в порядку ст. 383 КАС України із заявою про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності відповідача (тобто в порядку судового контролю за виконанням рішення), а не пред`являти новий адміністративний позов.

Таким чином, вимоги про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, які прийняті (вчинені або не вчинені) на виконання судового рішення, в окремому судовому провадженні не розглядаються.

Аналогічна правова позиція висловлена в постановах Верховного Суду від 20.02.2019 у справі №806/2143/1517 від 17.04.2019 у справі №355/1648/15-а, від 21.08.2019 у справі №295/13613/16, від 22.08.2019 у справі №522/10140/17 та від 21.11.2019 у справі №802/1933/18-а, від 30.03.2021 року у справі №580/3376/20.

Відповідно до п. 4 ч.1 ст. 238 КАС України, суд закриває провадження у справі, якщо є такі, що набрали законної сили, постанова чи ухвала суду про закриття провадження у справі між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав.

Виходячи з вищенаведеного, суд закриває провадження у справі.

Відносно клопотання позивача стягнути з Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській районі області за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 судові витрати у розмірі 13000 (тринадцять тисяч) грн. - витрати на професійну правничу допомогу, суд зазначає наступне.

Частиною 1 ст.139 КАС України передбачено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки при розгляду даної справи суд дійшов висновку про наявність підстав для закриття провадження у справі, підстави для відшкодування витрат на професійну правничу допомогу - відсутні.

Керуючись положеннями ст.ст.5, 47, 142, 189, 229, 238, 239, 248, 256, 263, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Закрити провадження у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області (61022, м. Харків, майдан Свободи, 5, Держпром, 3 під`їзд, 2 поверх, м. Харків, 61022, ) про визнання протиправними дій та стягнення суми.

Роз`яснити позивачу, що у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду зі спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається. Наявність ухвали про закриття провадження у зв`язку з прийняттям відмови позивача від позову не позбавляє відповідача в цій справі права на звернення до суду за вирішенням цього спору.

Копії ухвали направити сторонам по справі.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково у випадках, визначених статтею 294 цього Кодексу. Оскарження ухвали суду, яка не передбачена статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, з урахуванням приписів п.3 Прикінцевих положень КАС України.

Суддя Біленський О.О.