Справа № 320/14452/20
Суддя: Леонтович А.М.
Дата ухвалення: 2022-05-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 травня 2022 року № 320/14452/20

Суддя Київського окружного адміністративного суду Леонтович А.М., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1

до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області

про визнання протиправним та скасування рішення,

в с т а н о в и в:

I. Зміст позовних вимог

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області, у якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області №248/2020 від 13.10.2020.

II. Позиція позивача та заперечення відповідача

В обґрунтування заявлених вимог зазначено, що спірне рішення КДКА Київської області винесено з порушенням визначеної законодавством процедури його прийняття, а викладені у оскаржуваному рішенні висновки про допущені ОСОБА_1 порушення вимог Правил адвокатської етики, приписів Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» є безпідставними та не узгоджуються з фактичними обставинами справи.

Представник Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області у відзиві на позов вказує, що порушення правил адвокатської етики є дисциплінарним проступком. З огляду на те, що при розгляді дисциплінарної справи встановлено систематичне та грубе порушення позивачем Правил адвокатської етики, яке виявилось в публікації статей в соціальній мережі та публікування відеоматеріалів у мережі Інтернет. Також,

ІІІ. Процесуальні дії у справі

Ухвалою суду від 11.01.2021 відкрито спрощене позовне провадження у справі та вирішено здійснювати її розгляд без повідомлення (виклику) учасників справи.

Частиною 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

З клопотаннями про розгляд справи у судовому засіданні учасники справи не звертались.

Згідно з частиною 2 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання; якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів.

З огляду на завершення 30-ти денного терміну для подання заяв по суті справи, суд вважає можливим розглянути та вирішити справу по суті за наявними у ній матеріалами.

IV. Обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено таке.

ОСОБА_1 має адвокатське свідоцтво на заняття адвокатською діяльністю №3442/10, видане 20.09.2007 Київською обласною КДКА.

02.03.2020 до КДКА Київської області надійшла скарга Громадської організації «Традиція і порядок» стосовно протиправних дій адвоката ОСОБА_1 щодо притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності та позбавлення його права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням із Єдиного реєстру адвокатів України.

05.03.2020 скарга передана до дисциплінарної палати КДКА Київської області для перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката ОСОБА_1 .

05.03.2020 член ДП КДКА Київської області ОСОБА_2 звернулася з листом за вих. № 317 від 12.03.2020 року до адвоката ОСОБА_1 з повідомленням про проведення щодо нього перевірки для отримання письмового пояснення адвоката по суті порушених питань.

18.03.2020 протокольним рішенням ДП КДКА Київської області вирішено задовольнити заяву члена дисциплінарної палати ОСОБА_2 щодо самовідводу від перевірки скарги ГО «Традиція і порядок» стосовно адвоката ОСОБА_1 , матеріали скарги передати для проведення перевірки іншому члену дисциплінарної палати після закінчення карантину (протокол ДП КДКА Київської області № 4 від 18.03.2020 року).

13.05.2020 Голова ДП КДКА Київської області Лісниченко Є.С. доручила члену дисциплінарної палати ОСОБА_4 провести перевірку відомостей, викладених у скарзі ГО «Традиція і порядок».

26.06.2020 за результатами розгляду скарги ГО «Традиція і порядок» від 02.03.2020, довідки та матеріалів перевірки, ДП КДКА Київської області ухвалила рішення про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1 та призначення її до розгляду на 15.07.2020.

15.07.2020 до КДКА Київської області надійшли письмові пояснення від адвоката ОСОБА_1 (вх. № 806), разом з доданими до них документами, у зв`язку з чим, ДП КДКА Київської області прийняла протокольне рішення про відкладення розгляду дисциплінарної справи на 29.07.2020 року об 11 год. 00 хв. та зупинення по ній провадження до вказаної дати.

29.07.2020 та 30.09.2020 скаржник та адвокат на засідання дисциплінарної палати не з`являлися, через що розгляд дисциплінарної справи відкладався, а провадження по ній зупинялося до дня проведення засідань з розгляду дисциплінарної справи, про що сторони повідомлялися своєчасно та належним чином.

13.10.2020 ДП КДКА Київської області розглянуто дану дисциплінарну справу та прийнято рішення слухати її без участі скаржника та адвоката, явка якого визнавалася на засідання дисциплінарної палати обов`язковою.

Рішенням КДКА Київської області від 13.10.2020 №248/2020 притягнуто адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного поступку, передбаченого пунктами третім, п`ятим статті 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та застосовано, у зв`язку із вчиненням ним дисциплінарного проступку - дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення діяльності права на зайняття адвокатською діяльністю строком на 3 (три) місяці.

Не погоджуючись із таким рішенням позивач оскаржив його до суду.

V. Норми права, які застосував суд

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначає Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05.07.2012 № 5076-VI (далі - Закон № 5076-VI) .

Згідно ч. 1, 2 ст. 2 Закону № 5076-VI адвокатура України - недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом. З метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.

Відповідно до ст. 33 Закону № 5076-VI адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження це процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Згідно ст. 34 Закону № 5076-VI підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 36 Закону № 5076-VI право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі (ст. 37 Закону № 5076-VI).

Згідно ст. 38 Закону № 5076-VI заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати. За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи. Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

За результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката (ч.1ст. 39 Закону № 5076-VI).

Відповідно до ч. 2 ст. 40 Закону № 5076-VI розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.

За результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи (ч. 1 ст. 41 Закону № 5076-VI).

Розгляд справи про дисциплінарну відповідальність адвоката є відкритим, крім випадків, якщо відкритий розгляд справи може призвести до розголошення адвокатської таємниці (частина третя статті 40 Закону № 5076-VI).

Під час засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури ведеться протокол, який підписується головуючим та секретарем засідання (частина четверта статті 40 Закону № 5076-VI).

Частиною першою статті 41 Закону № 5076-VI визначено, що за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу.

Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.

Рішення у дисциплінарній справі приймається за відсутності адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката (частина друга статті 41 Закону № 5076-VI).

Адвокат чи особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, має право оскаржити рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Оскарження рішення не зупиняє його дії (частина перша статті 42 Закону № 5076-VI).

Відповідно до Преамбули Правил адвокатської етики, затверджених Звітно-виборчим З`їздом адвокатів України 09 червня 2017 року (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, далі - Правила адвокатської етики), правила слугують обов`язковою для використання адвокатами системою орієнтирів при збалансуванні, практичному узгодженні своїх багатоманітних, іноді суперечливих професійних прав та обов`язків відповідно до статусу, основних завдань адвокатури і принципів її діяльності, визначених Конституцією України, Законом № 5076-VI та іншими законодавчими актами, а також закріплюють єдину систему критеріїв оцінки етичних аспектів поведінки адвоката.

За положеннями статті 2 Правил адвокатської етики, дія Правил поширюється, на всі види адвокатської діяльності та в частині, визначеній Правилами, - на іншу діяльність (дії) адвоката, в тому числі соціально - публічну діяльність адвоката, яка може вступити в суперечність з професійними обов`язками адвоката, або підірвати престиж адвокатської професії.

Статтею 12 вказаних Правил визначено, що всією своєю діяльністю адвокат повинен стверджувати повагу до адвокатської професії, яку він уособлює, її сутності та громадського призначення, сприяти збереженню та підвищенню поваги до неї в суспільстві. Цього принципу адвокат зобов`язаний дотримуватися у всіх сферах діяльності: професійній, громадській, публіцистичній та інших.

Адвокат зобов`язаний виконувати законні рішення органів адвокатського самоврядування, прийняті в межах їх компетенції, що не виключає можливості їх оскарження у встановленому законом порядку.

Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на обмеження незалежності адвокатської професії, честі, гідності та ділової репутації своїх колег, підрив престижу адвокатури та адвокатської діяльності.

Критика діяльності, рішень, порядку формування, членів органів адвокатського самоврядування тощо не може бути спрямована на приниження авторитету адвокатури, адвокатської професії та статусу адвоката, бути вираженою у принизливій чи такій, що порочить честь, гідність та ділову репутацію особи, формі, а також містити завідомо неправдиву інформацію або заклики до невиконання рішень органів адвокатського самоврядування.

При здійсненні професійної діяльності адвокат зобов`язаний дотримуватись загальноприйнятих норм ділового етикету, в тому числі щодо зовнішнього вигляду.

Розділом VIIІ Правил адвокатської етики визначені правила дотримання адвокатської етики при використанні мережі Інтернет.

Відповідно до статті 57 Правил адвокатської етики, участь адвоката у соціальних мережах (наприклад, але не обмежуючись: Facebook, Twitter, LinkedIn, Pinterest, Google Plus+, Tumblr, Instagram, Flickr, MySpace та інших), Інтернет-форумах та застосування ним інших форм спілкування в мережі Інтернет є допустимими, проте адвокат може розміщувати, коментувати лише ту інформацію, використання якої не завдає шкоди авторитету адвокатів та адвокатури в цілому.

Адвокат при користуванні соціальними мережами, Інтернет-форумами та іншими формами спілкування в мережі Інтернет повинен дотримуватись своїх професійних обов`язків, передбачених чинним законодавством України, цими Правилами, рішеннями З`їзду адвокатів України та Ради адвокатів України.

Використання адвокатом соціальних мереж, Інтернет-форумів та інших форм спілкування в мережі Інтернет повинно відповідати наступним принципам: незалежності; професійності; відповідальності; чесності; стриманості та коректності; гідності; недопущення будь-яких проявів дискримінації; толерантності та терпимості; корпоративності та збереження довіри суспільства; конфіденційності.

Правила дотримання адвокатом принципів незалежності, професійності та відповідальності, чесності, стриманості, коректності та гідності, толерантності та терпимості, корпоративності, збереження довіри суспільства, конфіденційності та недопущення будь-яких проявів дискримінації при користуванні адвокатом соціальними мережами, Інтернет-форумами та іншими формами спілкування в мережі Інтернет закріплені у статтях 58, 59 та 60 Правил адвокатської етики.

Статтею 70 Правил адвокатської етики визначені загальні засади застосування дисциплінарної відповідальності за порушення цих Правил.

Цією нормою визначено, що при застосуванні дисциплінарних стягнень за порушення Правил адвокатської етики дисциплінарні органи адвокатури мають виходити із загальних засад юридичної відповідальності, зокрема, повинні застосовувати дисциплінарні стягнення лише за винні порушення. Адвокат вважається невинуватим у вчиненні дисциплінарного проступку і не може бути підданий дисциплінарному стягненню, доки його вину не буде доведено в законному порядку і встановлено рішенням кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності. Адвокат не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні дисциплінарного проступку. Обов`язок доказування вини адвоката у вчиненні дисциплінарного проступку покладається на особу, яка ініціює питання дисциплінарної відповідальності відносно адвоката. Звинувачення адвоката не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини адвоката тлумачаться на його користь. Не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності. Щодо відносин дисциплінарної відповідальності адвокатів діє презумпція невинуватості.

Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його відповідальність, затверджене рішенням Ради адвокатів України № 120 від 30 червня 2015 року (далі - Положення про порядок прийняття та розгляду скарг).

Відповідно до пункту 3 адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності лише в порядку дисциплінарного провадження, з підстав вчинення ним дисциплінарного проступку, види якого передбачені статтею 34 Закону № 5076-VI.

Пунктом 7 визначено, що дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється в особливому порядку. Адвокат вважається невинуватим у вчиненні дисциплінарного проступку і не може бути підданий дисциплінарному покаранню, доки його вину не буде доведено в законному порядку і встановлено рішенням дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності. Адвокат не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні дисциплінарного проступку. Обов`язок доказування вини адвоката у вчиненні дисциплінарного проступку покладається на особу, яка ініціює дисциплінарне провадження стосовно адвоката. Звинувачення адвоката не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини адвоката тлумачаться на його користь.

VI. Оцінка суду

Аналіз положень указаних норм чинного законодавства свідчить про те, що адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності лише в порядку дисциплінарного провадження, з підстав вчинення ним дисциплінарного проступку.

Дисциплінарним проступком адвоката є: порушення вимог несумісності, порушення присяги адвоката України, порушення правил адвокатської етики, розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій що призвели до її розголошення, невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків, невиконання рішень органів адвокатського самоврядування та порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

Відповідно до обставин цієї справи між сторонами виник спір щодо правомірності рішення КДКА Київської області від 13.10.2020 №248/2020 про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності.

Оскаржуване рішення відповідача обґрунтоване тим, що при розгляді скарги ГО «Традиція і порядок» та доданих до неї документів на дії адвоката ОСОБА_1 , Дисциплінарна палата КДКА Київської області дійшла висновку, що наявні достатні докази, які дають підстави уважати, що в діях адвоката ОСОБА_1 є ознаки дисциплінарного проступку, передбаченого пунктами третім, п`ятим статті 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», а саме: систематичне порушення правил адвокатської етики та невиконання професійних обов`язків.

Так, в ході дисциплінарного провадження, ДП КДКА Київської області, зокрема, встановила вживання адвокатом ОСОБА_1 нецензурних слів стосовно Президента України, інших посадових осіб органів державної влади, висловлення погроз стосовно невизначеного кола осіб і журналіста, який бере відповідне інтерв`ю.

Зокрема, адвокат Бедовой К.А. у відеороликах транслював таку інформацію на адресу Президента України (переклад прямої мови адвоката): «Що робити? Йти усім разом до пана Зеленського та сказати: ей пацан, чи як він говорить, чувак, чуєш, чувак, у тебе диктаторські повноваження фактично, Або ти вирівнюєш цю ситуацію, або з тобою може трапитися нещастя якесь» (п.7 додатків, «відео № 9»).

У відеоролику №1 висловлювання ОСОБА_1 містять ознаки заклику громадян України підіймати заколоти щодо повалення конституційного ладу, зазначаючи при цьому, не визнання ні президента, ні міністрів.

У відеоролику №6 ОСОБА_1 застосовує фізичну силу до журналіста та згодом погрожує її застрелити.

ІНФОРМАЦІЯ_2 адвокат ОСОБА_1 став учасником передачі російського телеканалу «НТВ» під назвою «ІНФОРМАЦІЯ_1» («відео №8»), в якій дискредитується Президент України Володимир Зеленський , Міністр внутрішніх справ України Арсен Аваков , Голова СБУ Іван Баканов та інші представники української влади, а також влада США. При цьому адвокат ОСОБА_1 представлений в цій передачі як кримінальний «авторитет».

Відповідно до скриншотів 1-4 зі сторінки адвоката ОСОБА_1 в соціальній мережі Facebook, систематично виражається нецензурно як на адресу політиків, так і громадських діячів.

Такі докази також наявні в матеріалах справи, частина з яких розміщена у відкритому доступі в мережі «Інтернет».

Таким чином, матеріалами справи та матеріалами дисциплінарного провадження, підтверджено, що зміст встановлених обставин свідчить про демонстрацію неетичних поглядів позивача, поширення відомостей, які завдають шкоди авторитету адвокатів та адвокатури в цілому та грубе порушення ним ст. ст. 12, 57, 58, 59, 60 Правил адвокатської етики.

Оскаржуване рішення КДКА Київської області містить обґрунтування щодо порушення позивачем Правил адвокатської етики, які носили систематичний характер. Водночас, позивачем не заперечується розміщення зазначених вище матеріалів у відкритому доступі в мережі «Інтернет».

Суд звертає увагу, що за змістом статті 59 Правил адвокатської етики адвокати при використанні соціальних мереж, Інтернет-форумів та інших форм спілкування в мережі Інтернет повинні дотримуватись високих стандартів чесності та пам`ятати про наслідки їх невиконання для їх професійної репутації та авторитету адвокатури в цілому.

Висловлювання адвоката в соціальних мережах, Інтернет-форумах та інших формах спілкування в мережі Інтернет не повинні мати притаманний правовий нігілізм, будь-який вид агресії, ворожнечі і нетерпимості. Адвокат зобов`язаний вести себе шанобливо і не допускати образливої поведінки. Будь-які заяви, коментарі адвоката в соціальних мережах, Інтернет-форумах та інших формах спілкування в мережі Інтернет, в тому числі під час обговорення і роз`яснення правових норм, особливостей судочинства, дій його учасників, повинні бути відповідальними, достовірними і не вводити в оману.

Твердження позивача про порушення КДКА Київської області процедури притягнення його до дисциплінарної відповідальності не спростовують вчинення адвокатом ОСОБА_1 дисциплінарного проступку.

Також, суд відхиляє твердження позивача щодо не здійснення ним у період розміщення відповідних матеріалів, що стали предметом для перевірки КДКА Київської області з огляду на не здійснення адвокатської діяльності, оскільки будь-які докази зупинення адвокатської діяльності адвокатом ОСОБА_1 матеріали справи не містять.

Відтак, доводи позивача, якими він обґрунтовував свої позовні вимоги, не знайшли свого підтвердження впродовж розгляду справи та спростовуються наведеними в рішенні суду обставинами. Адже, згідно з ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Щодо факту не підвищення кваліфікації адвокатом ОСОБА_1 встановлений КДКА Київської області на підставі листа Ради адвокатів Київської області №807/0/2-20 від 14.07.2020, то суд зазначає, що зазначене не спростовувалося самим адвокатом ОСОБА_1 у його письмових поясненнях наданих під час розгляду дисциплінарної справи.

Отже, адвокат ОСОБА_1 знехтував положеннями зазначених правових норм, якими врегульовано адвокатську діяльність, чим допустив порушення положень п.1 ст.21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» щодо дотримання адвокатом Присяги і Правил адвокатської етики та виконання інших обов`язків, передбачених законодавством, під час здійснення адвокатської діяльності. Доводи відповідача щодо порушення адвокатом ОСОБА_1 , Правил адвокатської етики, невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків та інших обов`язків адвоката, передбачених законом, знайшли своє підтвердження в ході розгляду справи.

Підсумовуючи суд зазначає, що оскаржуване рішення КДКА Київської області, прийняте за результатами дослідження обставин вчинення проступку, пояснень позивача та скаржника щодо порушень Правил адвокатської етики, поставлених у вину позивачу. Тому, оцінивши встановлені обставини у сукупності, з урахуванням дій позивача суд погоджується з доводами відповідача, викладеними в оскаржуваному рішенні від 13.10.2020 №248/2020 та, як наслідок, з підставами для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю.

Суд вважає правомірним такий висновок КДКА Київської області, оскільки він випливає з належно встановлених порушень, які поставлені у вину позивачу, а останній, в свою чергу, не надав належних та допустимих доказів на його спростування.

З огляду на вказане, суд дійшов висновку, що оскаржене рішення КДКА Київської області є обґрунтованим, мотивованим, прийнятим з урахуванням всіх обставин, які мають значення для його прийняття.

VIІ. Висновок суду

За загальним правилом, що випливає з принципу змагальності, кожна сторона повинна подати докази на підтвердження обставин, на які вона посилається, або на спростування обставин, про які стверджує інша сторона.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Положеннями статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України закріплено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 90 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що адміністративний позов не підлягає задоволенню.

VIIІ. Розподіл судових витрат

Відповідно до ч. 1 ст. 143 Кодексу адміністративного судочинства України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

У зв`язку із відмовою у позові підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 143, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Леонтович А.М.

Дата виготовлення та підписання повного тексту рішення - 23 травня 2022 року.