Справа № 340/2526/22
Суддя: Г.П. Казанчук
Дата ухвалення: 2022-05-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

23 травня 2022 року м. Кропивницький Справа № 340/2526/22

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Казанчук Г.П., розглянувши матеріали позовної ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Кіровоградської обласної прокуратури про відшкодування матеріальної шкоди у вигляді частини неотриманої заробітної плати, -

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить суд:

- стягнути з Держави України в особі Кіровоградської обласної прокуратури (вул. В. Пермська, м. Кропивницький, Кіровоградська область, 25006, ) на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду у вигляді не отриманої частини заробітної плати, а саме посадового окладу визначеного за частиною 3 статті 81 Закону України "Про прокуратуру", завданої положеннями пункту 26 розділу VI "Прикінцеві та перехідні положення" Бюджетного кодексу України, що визнані неконституційними, за період з 01.07.2015 по 30.08.2020 у розмірі 963832,00 грн.;

- стягнути з Держави України в особі Кіровоградської обласної прокуратури (вул. В. Пермська, м. Кропивницький, Кіровоградська область, 25006, ) на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду у вигляді не отриманої частини заробітної плати, а саме щомісячної надбавки за вислугу років, визначеного за частиною 7 статті 81 Закону України "Про прокуратуру", завданої положеннями пункту 26 розділу VI "Прикінцеві та перехідні положення" Бюджетного кодексу України, що визнані неконституційними, за період з 01.07.2015 по 30.08.2020 у розмірі 191456,00 грн.;

- допустити до негайного виконання рішення суду в частині стягнення з Держави України в особі Кіровоградської обласної прокуратури на користь ОСОБА_1 неотриманої частини заробітної плати за один місяць.

Перш за все, суддя зауважує, що наявний суб`єктний склад та викладений зміст позову не дає можливість визначити необхідний склад учасників справи.

Поняття "юридичний спір" має тлумачитися широко, з урахуванням підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття "спір про право" (п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Зокрема, ЄСПЛ зазначив, що відповідно до духу Конвенції поняття "спір про право" має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.

Предмет спору - це об`єкт спірного правовідношення, з приводу якого виник спір. Предмет позову розуміють як певну матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підстави позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Тобто правові підстави позову - це зазначена в позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Так, перш за все суддя зауважує на те, що стягнення матеріальної шкоди та стягнення недоотриманої заробітної плати є різними за суттю юридичними спорами, оскільки відрізняються як суб`єктним складом (шкоду стягується з Держави, а заробітна плата має стягуватись із роботодавця), строками звернення до суду суду та матеріальними складовими.

ОСОБА_1 , формулюючи позовні вимоги вказує про необхідність стягнення матеріальної шкоди, зазначаючи також в позові про те, що предметом даного спору є стягнення збитків. Водночас, у розділі ''питання строків позовної давності'' зазначає про те, що у спорах про стягнення заробітної плати строки звернення до суду, визначені КАС України, не застосовуються.

Тобто, ОСОБА_1 в одному позові одночасно, з огляду на зміст позову та визначення суб`єктного складу учасників справи, вказує про фактично два різних юридичних спору як то стягнення матеріальної шкоди та стягнення неодоотриманої заробітної плати.

Так, у позовній заяві вказано, що ОСОБА_1 завдано матеріальну шкоду у вигляді недоотриманої заробітної плати під час роботи в органах прокуратури внаслідок дії положень пункту 26 розділу VI "Прикінцеві та перехідні положення" Бюджетного кодексу України, які в подальшому були визнані неконституційними та просить стягнути саме матеріальну шкоду.

Отже, предметом спору, з огляду на зміст позову, є стягнення саме матеріальної шкоди у вигляді неотриманої частини заробітної плати, коли він перебував на публічній службі.

Згідно пунктів 4, 5 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує своє вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідача.

Виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначенням доказів, що підтверджують вказані обставини.

Позовна заява містить в собі обґрунтування та суб`єктний склад сторін, які є різними за суттю та фактично встановлюють різний предмет спору.

З огляду на вищезазначене суддя вважає за необхідне запропонувати ОСОБА_1 надати суду заяву про уточнення предмету спору в частині визначення предмету спору, чи він звертається із позовом про стягнення заробітної плати, і в такому випадку йому необхідне привести позовну заяву у відповідність до вимог частини 4,5 статті 160 КАС України з огляду на те, що заробітна плата стягується із роботодавця, чи все ж таки мова йде про стягнення матеріальної шкоди, у зв`язку з визнанням неконституційною норми закону, в порядку статті 152 Конституцій України.

Суддя зауважує, що стягнення заробітної плати та стягнення матеріальної шкоди є різними за змістом предмети спору, які виникають із різних правовідносинах, ґрунтуються на відмінних нормах права та мають різні строки звернення до суду, а відтак позовна заява підлягає залишенню без руху, з огляду на необхідність уточнення предмету спору та суб`єктного складу позову.

Неможливість встановлення чіткого предмету спору ставить в залежність вирішення питання про здійснення перевірки позовної заяви на відповідність вимога статей 122, 160 КАС України та відкриття провадження у справі.

Керуючись статтями 120, 122, 123, 160, 161, 169, 248 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И Л А:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Повідомити ОСОБА_1 про необхідність виправити вказані в описовій частині ухвали недоліки позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що у разі не усунення вказаних недоліків позовної заяви у встановлений строк, остання буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала судді набирає законної сили з моменту її підписання та окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.П. Казанчук