Справа № 160/19686/21
Суддя: Сидоренко Дмитро Володимирович
Дата ухвалення: 2022-05-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіСидоренко Д.В.
за участі секретаря судового засіданняШевченко І.Е.
представника відповідача представника третьої особи Сліс А.С. Кощеєва В.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "КСГ "ДНІПРО" до відповідача-1 - Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, відповідача-2 - Державної податкової служби України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів - Товариство з обмеженою відповідальністю "САЛАГАР" про визнання протиправною бездіяльності, скасування реєстрації податкових накладних, та зобов`язання вчинити певні дії,
Обставини справи: до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов позов Товариства з обмеженою відповідальністю "КСГ "ДНІПРО" до відповідача-1 - Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, відповідача-2 - Державної податкової служби України, в якому позивач, з урахуванням уточненого позову, просить суд:
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що протягом вересня 2018 - квітня 2020 головним бухгалтером підприємства ТОВ «КСГ «Дніпро» Омельченко Л.Л. було допущено порушення вимог ПКУ, в результаті реєстрації податкових накладних по господарським операціям, які фактично не здійснювалися та не підтвердженні первинними документами, що призвело до завищення податкових зобов`язань ТОВ «КСГ «Дніпро» з ПДВ. Зазначені обставини призвели до безпідставного збільшення податкового зобов`язання з ПДВ на загальну суму у розмірі 6419308,30 грн., у зв`язку із чим наявні підстави для визнання права позивача на зменшення суми податкових зобов`язань з податку на додану вартість в сумі 6419308,30 грн. Щодо обраних способів захисту порушених прав позивач посилається на судову практику з аналогічного спору у справі №160/6673/20.
Також, позивач зазначив, що звернувся до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області із заявою про скасування реєстрації вказаних податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних та реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунків коригування, що складені ТОВ «КСГ «Дніпро» на зменшення суми податкових зобов`язань (на податковий кредит) з податку на додану вартість в сумі 6419308,30 грн., проте відповідачем зазначену заяву не розглянуто, відповіді не надано, що свідчить про бездіяльність Головного управління ДПС у Дніпропетровській області щодо розгляду заяви товариства від 12.10.2021р.
Ухвалою суду від 15.11.2021 року відкрито провадження в адміністративній справі та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, за наявними у справі матеріалами та залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів - Товариство з обмеженою відповідальністю "САЛАГАР".
30.11.2021 року від відповідача ДПС України надійшов відзиви на позов, згідно якого відповідач просить відмовити в задоволені позову повністю. В обґрунтування правової позиції зазначає, що податкові накладні відправлені на реєстрацію в ЄРПН ТОВ «КСГ «Дніпро» на контрагента-покупця ТОВ «Салагар» за звітний (податковий) період вересень 2018 року - квітень 2020 року мають статус «Зареєстровано», внаслідок чого відсутні законодавчі підстави для їх скасування / виключення з ЄРПН та відповідно надання права платнику на зменшення податкових зобов`язань в податковій звітності з ПДВ.
13.01.2022 року до суду надійшло клопотання позивача про залучення до матеріалів справи висновку експерта за результатами проведення судово-економічної експертизи №34-21 від 29.12.2021р.
Ухвалою суду від 05.05.2022р. закрито підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті.
В судове засідання представник позивача не з`явився, раніше 03.05.2022р. заявляв клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Присутній в судовому засіданні представник відповідачів підтримав власні правові позиції в повному обсязі. Представник третьої особи висловилась на підтримку правової позиції відповідачів у спорі.
Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення представників відповідача та третьої особи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд-
Згідно з наказом Товариства з обмеженою відповідальністю «КСГ «Дніпро» від 12 травня 2020 року № 7-ОС/12.05 про призначення службового розслідування та перевірки призначено службову перевірку на предмет дотримання норм діючого законодавства під час ведення бухгалтерського та податкового обліку ТОВ «КСГ «Дніпро» з боку головного бухгалтера підприємства ОСОБА_1 , повноти відображення операцій та наявності первинних бухгалтерських документів, з інших питань, що віднесені до її компетенції та службових обов`язків, залучено для проведення перевірки фахівців ТОВ «Податковий консалтинг «Бонус», яким доручено перевірку податкової звітності та бухгалтерського обліку на підставі договору від 13 травня 2020 року № 05/0520 АО.
Згідно з висновком за результатами службового розслідування фактів порушення службових обов`язків головного бухгалтера ТОВ «КСГ «Дніпро» ОСОБА_1 від 01 червня 2020 року, затвердженого директором ТОВ «КСГ «Дніпро» Немикіним Ю.М., встановлено допущення порушення головним бухгалтером ТОВ «КСГ «Дніпро» ОСОБА_1 норм п. 185.1. ст. 185, ст. 186, п. 187.1. ст. 187, п. 192.1. ст. 192, п. 198.1. п.198, п.198.6 ст.198 Податкового кодексу України, норм Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність», які були визнані останньою в повному обсязі та вказано про їх вчинення з корисливих мотивів, матеріали службового розслідування направлено до правоохоронних органів з метою надання правової оцінки діям ОСОБА_1 .
Вирішуючи заявлений спір по суті, суд виходить із наступного.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства встановлені Податковим кодексом України (далі - ПК України).
Підпунктом 14.1.36 п.14.1 ст.14 ПК України визначено, що господарська діяльність - це діяльність особи, що пов`язана з виробництвом (виготовленням) та/або реалізацією товарів, виконанням робіт, наданням послуг, спрямована на отримання доходу і проводиться такою особою самостійно та/або через свої відокремлені підрозділи, а також через будь-яку іншу особу, що діє на користь першої особи, зокрема, за договорами комісії, доручення та агентськими договорами.
Відповідно до п.44.1 ст.44 ПК України для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством. Платникам податків забороняється формування показників податкової звітності, митних декларацій на підставі даних, не підтверджених документами, що визначені абзацом першим цього пункту.
Відповідно до п.187.1 ст.187 ПК України датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.
Порядок оподаткування податком на додану вартість визначений розділом V Податкового кодексу України.
Відповідно до п.198.1. ст.198 ПК України право на віднесення сум податку до податкового кредиту виникає у разі здійснення операцій з: а) придбання або виготовлення товарів (у тому числі в разі їх ввезення на митну територію України) та послуг; б) придбання (будівництво, спорудження, створення) необоротних активів, у тому числі при їх ввезенні на митну територію України (у тому числі у зв`язку з придбанням та/або ввезенням таких активів як внесок до статутного фонду та/або при передачі таких активів на баланс платника податку, уповноваженого вести облік результатів спільної діяльності); в) отримання послуг, наданих нерезидентом на митній території України, та в разі отримання послуг, місцем постачання яких є митна територія України; г) ввезення необоротних активів на митну територію України за договорами оперативного або фінансового лізингу.
Згідно з п.198.2 ст.198 ПК України датою виникнення права платника податку на віднесення сум податку до податкового кредиту вважається дата тієї події, що відбулася раніше: дата списання коштів з банківського рахунка платника податку на оплату товарів/послуг; дата отримання платником податку товарів/послуг.
У відповідності до п.198.3 ст.198 ПК України податковий кредит звітного періоду визначається виходячи з договірної (контрактної) вартості товарів/послуг та складається з сум податків, нарахованих (сплачених) платником податку за ставкою, встановленою пунктом 193.1 статті 193 цього Кодексу, протягом такого звітного періоду у зв`язку з: придбанням або виготовленням товарів (у тому числі при їх імпорті) та послуг; придбанням (будівництвом, спорудженням) основних фондів (основних засобів, у тому числі інших необоротних матеріальних активів та незавершених капітальних інвестицій у необоротні капітальні активи), у тому числі при їх імпорті.
Тобто, необхідною умовою для віднесення сплачених у ціні товарів (послуг) сум податку на додану вартість є факт придбання товарів та послуг з метою їх використання в господарській діяльності.
Згідно з ч.2 ст.3 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" бухгалтерський облік є обов`язковим видом обліку, який ведеться підприємством. Фінансова, податкова, статистична та інші види звітності, що використовують грошовий вимірник, ґрунтуються на даних бухгалтерського обліку.
Відповідно до ч.1 ст.9 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи.
Порядок створення, прийняття і відображення у бухгалтерському обліку, а також зберігання первинних документів, облікових регістрів, бухгалтерської звітності підприємствами, їх об`єднаннями та госпрозрахунковими організаціями (крім банків) незалежно від форм власності (надалі - підприємства), установ та організацій, основна діяльність яких фінансується за рахунок коштів бюджету встановлений Положенням про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 24.05.1995 року №88 (далі - наказ №88).
Відповідно до п.1.2 наказу №88 господарські операції відображаються у бухгалтерському обліку методом їх суцільного і безперервного документування. Записи в облікових регістрах провадяться на підставі первинних документів, створених відповідно до вимог цього Положення.
Первинні документи - це документи, створені у письмовій або електронній формі, що фіксують та підтверджують господарські операції, включаючи розпорядження та дозволи адміністрації (власника) на їх проведення (п. 2.1 Наказу № 88).
Отже, наслідки господарської операції можуть враховуватися суб`єктом господарювання для цілей бухгалтерського та податкового обліку, у тому числі при формуванні витрат, податкового кредиту та зобов`язань, тільки у випадку підтвердження здійснення цієї операції відповідними первинними документами, що мають відповідати вимогам Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» та Наказу Міністерства фінансів України від 24.05.1995 року № 88.
Зі змісту ст.9 вказаного Закону також слідує, що первинні документи обов`язково мають фіксувати факт здійснення господарської операції.
Якщо ж фактичного здійснення господарської операції не було, відповідні документи не можуть вважатися первинними документами для цілей ведення податкового обліку навіть за наявності всіх формальних реквізитів таких документів, що передбачені чинним законодавством.
Так, господарські операції для визначення податкового кредиту та зобов`язань мають бути фактично здійсненими та підтвердженими належним чином оформленими первинними бухгалтерськими документами, які відображають реальність таких операцій, та спричиняють реальні зміни майнового стану платника податків.
Відповідно до п.201.1 ст.201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Згідно з п.201.10 ст.201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до пункту 2 постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних» №1246 від 29.12.2010 (далі - Порядок №1246) податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі - платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України (далі - Кодекс) в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.
Відповідно до пункту 12 Порядку № 1246, після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
Згідно з п.13 Порядку № 1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).
Пунктами 14, 15 Порядку №1246 передбачено, що квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.
У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.
Згідно Висновку економічної експертизи №34-21 від 29.12.2021, складеного експертом Лішко Л.М. на вирішення експерта поставлені наступні питання:
В бухгалтерському обліку ТОВ «КСГ Дніпро» відображення господарських операцій з продажу товарів (послуг) (пшениця, соняшник, кукурудза, ячмінь ярий, насіння соняшника, послуги з оренди нежитлового нерухомого майна) за період з вересня 2018 року по квітень 2020 від контрагента (покупця) ТОВ «ЮВАС РІТЕЙЛ ГРУП» за період з вересня 2018 року по квітень 2020 на загальну суму 38515849,93 грн., у т.ч ПДВ 6419308,30 грн. відсутнє.
Відповідно до пояснень головного бухгалтера ОСОБА_1 документальне оформлення господарських операцій з продажу підприємству ТОВ «ЮВАС РІТЕЙЛ ГРУП» за період з вересня 2018 по квітень 2020 року підприємством ТОВ «КСГ Дніпро» не здійснювалося.
Оплата з продажу товарів (послуг) підприємству ТОВ «ЮВАС РІТЕЙЛ ГРУП» за період з вересня 2018 по квітень 2020 року на банківські рахунки підприємства ТОВ «КСГ Дніпро» не здійснювалася.
Враховуючи наведене, встановлено, що господарські операції з продажу пшениця, соняшник, кукурудза, ячмінь ярий, насіння соняшника, послуги з оренди нежитлового нерухомого майна ТОВ «КСГ Дніпро» фактично не проводилися за період з вересня 2018 року по квітень 2020, такі операції безпідставно включено до складу податкових зобов`язань з ПДВ ТОВ «КСГ Дніпро» від контрагента (покупця) ТОВ «ЮВАС РІТЕЙЛ ГРУП» на загальну суму ПДВ 6419308,30 грн., що не відповідає вимогам Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» та Податкового кодексу України.
Відсутність на підприємстві ТОВ «КСГ Дніпро» первинних бухгалтерських документів (видаткові накладні, акти виконаних робіт, договори, регістри бухгалтерського обліку), що підтверджують господарські операції по взаємовідносинам з ТОВ «ЮВАС РІТЕЙЛ ГРУП» за період з вересня 2018 року по квітень 2020 не відповідає вимогам Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» та Податкового кодексу України.
Згідно податкової звітності з ПДВ підприємство ТОВ «КСГ Дніпро» зменшило обсяги постачання ТОВ «ЮВАС РІТЕЙЛ ГРУП» Розрахунком коригування сум податку на додану вартість (Додаток 1 до Декларації з ПДВ за квітень 2020р. на суму обсягу 625000,00 грн. без ПДВ, ПДВ 125000,00 грн.
Таким чином, зареєстровано податкових накладних з продажу ТОВ «ЮВАС РІТЕЙЛ ГРУП» за період з вересня 2018 року по квітень 2020 року на загальну суму 38515849,93 грн., без ПДВ 32096541,62 грн., ПДВ 6419308,30 грн. задекларовано податкові зобов`язання з продажу 32096541,69 грн. без ПДВ, ПДВ 6419308,30 грн.
Разом з тим, відображення податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних за операціями купівлі-продажу з ТОВ «ЮВАС РІТЕЙЛ ГРУП» у податковій звітності з податку на додану вартість ТОВ «КСГ «Дніпро» за період з вересня 2018 року по квітень 2020 року не відповідає вимогам ПК України, оскільки податкові зобов`язання продавця, відповідно і податковий кредит покупця виникають лише за реально здійсненими господарськими операціями та вимогам Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», яким визначено, що усі види звітності, які використовують грошовий вимірник, ґрунтуються на даних бухгалтерського обліку. У бухгалтерському обліку відображаються здійснені господарські операції, підтверджені документально.
Відповідно до пункту 20 Порядку №1246 внесення відомостей до Реєстру на підставі рішення суду, яке набрало законної сили, здійснюється з дотриманням вимог цього Порядку. При цьому вимоги абзацу десятого пункту 12 цього Порядку не застосовуються до податкової накладної та/або розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в установленому порядку.
Наказом Міністерства фінансів України №21 від 28.01.2016 року затверджено Порядок заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість (Порядок №21).
Відповідно до п. 6 Порядку №21, до податкової звітності з податку на додану вартість (далі - податкова звітність) належать: податкова декларація з податку на додану вартість з додатками; уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок з додатками; розрахунок податкових зобов`язань, нарахованих отримувачем послуг, не зареєстрованим як платник податку на додану вартість, які постачаються нерезидентами, у тому числі їх постійними представництвами, не зареєстрованими платниками податків, на митній території України.
Вищезазначені податкові накладні, складені ТОВ «КСГ «Дніпро» на отримувача ТОВ «ЮВАС РІТЕЙЛ ГРУП» були включені позивачем до податкової звітності з ПДВ ТОВ «КСГ «Дніпро» у відповідних звітних періодах.
Сума податкових зобов`язань з податку на додану вартість була врахована позивачем при обчисленні суми розрахунків з бюджетом у деклараціях з податку на додану вартість.
Отже, за відсутності операцій з постачання товарів та послуг підприємство позивача у складі податкових зобов`язань відобразило у деклараціях з податку на додану вартість суму податкових зобов`язань у розмірі 6419308,30 грн.
Відповідно до пп.14.1.181 п.14.1 ст.14 ПК України податковий кредит - сума, на яку платник податку на додану вартість має право зменшити податкове зобов`язання звітного (податкового) періоду, визначена згідно з розділом V цього Кодексу.
Відповідно до пункту 198.6 ст. 198 ПК України, не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними/розрахунками коригування до таких податкових накладних чи не підтверджені митними деклараціями (тимчасовими, додатковими та іншими видами митних декларацій, за якими сплачуються суми податку до бюджету при ввезенні товарів на митну територію України), іншими документами, передбаченими пунктом 201.11 статті 201 цього Кодексу.
Згідно з пунктом 200.1 ст. 200 ПК України сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.
Відповідно до п. 200.4 ст. 200 ПК України при від`ємному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума:
а) враховується у зменшення суми податкового боргу з податку, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до цього Кодексу) в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, а в разі відсутності податкового боргу -
б) або підлягає бюджетному відшкодуванню за заявою платника у сумі податку, фактично сплаченій отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам таких товарів/послуг або до Державного бюджету України, в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, на поточний рахунок платника податку та/або у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету;
в) та/або зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.
Згідно з п.200-1.1. ст.200-1 ПК України система електронного адміністрування податку на додану вартість забезпечує автоматичний облік в розрізі платників податку: суми податку, що містяться у виданих та отриманих податкових накладних та розрахунках коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних; суми податку, сплачені платниками при ввезенні товару на митну територію України; суми поповнення та залишку коштів на рахунках в системі електронного адміністрування податку на додану вартість; суми податку, на яку платники мають право зареєструвати податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Порядок електронного адміністрування податку на додану вартість встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до п.200-1.2. ст.200-1 ПК України платникам податку автоматично відкриваються рахунки в системі електронного адміністрування податку на додану вартість.
Для відкриття рахунків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість центральний орган виконавчої влади, що забезпечує реалізацію податкової та митної політики, надсилає органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, реєстр платників, в якому зазначаються назва платника, податковий номер та індивідуальний податковий номер платника.
Постановою Кабінету Міністрів України від 16.10.2014 року №569 затверджений Порядок електронного адміністрування податку на додану вартість, який визначає механізм відкриття та закриття рахунків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, особливості складення податкових накладних та розрахунків коригування кількісних і вартісних показників до податкових накладних (далі - розрахунки коригування) у такій системі, а також механізм проведення розрахунків з бюджетом з використанням зазначених рахунків (далі Порядок №569).
Згідно з п.4 Порядку №569 рахунок у системі електронного адміністрування податку (далі - електронний рахунок) - рахунок, відкритий платнику податку в Казначействі, на який перераховуються кошти відповідно до пункту 200-1.4 статті 200-1 Податкового кодексу України (далі - Кодекс). Електронний рахунок відкривається платнику податку Казначейством автоматично на безоплатній основі.
Як зазначалося судом, позивач протягом вересня 2018 року - квітня 2020 року, внаслідок безпідставних дій головного бухгалтера товариства, зареєстрував податкові накладні на загальну суму ПДВ 6419308,30 грн., що призвело до збільшення податкових зобов`язань з ПДВ, а тому з урахуванням вимог пп.192.1.1 п.192.1 ст.192 ПК України у позивача виникає право на зменшення суми податкових зобов`язань (на податковий кредит) з податку на додану вартість в сумі 6419308,30 грн. у відповідних періодах, а вказані позовні вимоги також підлягають задоволенню.
Судом також враховано позицію Верховного Суду в адміністративній справі №160/6673/20 в аналогічному спорі між тими самими сторонами та за аналогічних обставин і підстав, яка відповідно до ч.5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України, підлягає врахуванню судом першої інстанції при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин.
Так, переглядаючи рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.08.2020 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 04.03.2021 року в адміністративній справі №160/6673/20 та залишаючи їх в силі, Верховний Суд зазначив, що внаслідок порушення вимог п.201.10 Податкового кодексу України - відсутності операцій з постачання товарів та послуг ТОВ «КСГ «Дніпро» у складі податкових зобов`язань за звітні періоди: серпень, грудень 2019 року та січень - квітень 2020 року відобразило у деклараціях з податку на додану вартість суму зобов`язань по непідтвердженим документально операціям підприємства з ТОВ «ЮКО Трейдінг» на суму у розмірі 1110751,00 грн.
Верховний Суд вважав, що відсутність законодавчо визначеної процедури вилучення незаконних або помилково направлених засобами електронного зв`язку податкових накладних в досудовому порядку не може бути підставою для відмови платнику податку у поновленні його порушених прав.
У контексті наведеного колегія суддів також врахувала приписи пункту 20 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року №1246, які передбачають можливість скасування реєстрації податкових накладних за результатами судового розгляду.
Подібні висновки також були викладені у постанові Верховного Суду від 18 березня 2021 року у справі №520/984/19.
Отже, судом враховується принцип правової визначеності як складової принципу верховенства права, що означає забезпечення передбачуваності ситуації та правовідносин у сферах, що регулюються Державою. Цей принцип не дозволяє Державі посилатись на відсутність певного правового акту, який визначає механізм реалізації прав і свобод громадян, закріплених у конституційних та інших актах.
Зокрема, у справі Clawson Ltd. v. Papierwerke AG, (1975) AC 591 at 638 вказано, що сприйняття верховенства права як конституційного принципу вимагає того, аби будь-який громадянин, перед тим, як вдатися до певних дій, мав змогу знати заздалегідь, які правові наслідки настануть.
У справі van Duyn v. Home Office, ЄСПЛ зазначив, що принцип правової визначеності означає, що зацікавлені особи повинні мати змогу покладатись на зобов`язання, взяті державою, навіть якщо такі зобов`язання містяться в законодавчому акті, якій загалом не має автоматичної прямої дії.
Відповідно до ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
До адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією та законами України встановлено інший порядок судового провадження.
Бездіяльність суб`єкта владних повноважень - це завжди пасивна поведінка суб`єкта владних повноважень, яка може мати вплив на реалізацію прав, свобод, інтересів фізичної чи юридичної особи.
На підставі зазначеного вище, суд відмовляє у задоволенні вимог відносно визнання протиправної бездіяльності Головного управління ДПС у Дніпропетровській області щодо розгляду заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "КСГ "ДНІПРО" від 12.10.2021 та зобов`язати вчинити певні дії - розглянути заяву ТОВ "КСГ "ДНІПРО" від 12.10.2021.
За наведених обставин, повні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають частковому задоволенню судом.
Суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі (частина 1 статті 143 КАС України).
Згідно з ч.3 ст.139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.
Приймаючи до уваги часткове задоволення позову до ГУ ДПС у Дніпропетровській області та ДПС України, характер спірних правовідносин та обставини встановлені під час судового розгляду справи, суд приходить до висновку про наявність підстав для присудження здійснених позивачем судових витрат порівну за рахунок бюджетних асигнувань ДПС України та Головного управління ДПС у Дніпропетровській області.
На підставі викладеного, керуючись статтями 243-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Позов задовольнити частково.
- №99 від 19.11.2018 (сума ПДВ - 125000,01 грн.);
- №27 від 06.12.2018 (сума ПДВ - 131250,00 грн.);
- №17 від 31.01.2019 (сума ПДВ - 2280,00 грн.);
- №18 від 31.01.2019 (сума ПДВ - 2280,00 грн.);
- №2 від 25.02.2019 (сума ПДВ - З0000,00 грн.);
- №45 від 26.02.2019 (сума ПДВ - 170666,67 грн.);
- №55 від 28.02.2019 (сума ПДВ - 2280,00 грн.);
- №41 від 18.03.2019 (сума ПДВ - 110000,00 грн.);
- №31 від 20.03.2019 (сума ПДВ - 116666,67 грн.);
- №75 від 31.03.2019 (сума ПДВ - 2280,00 грн.);
- №14 від 30.04.2019 (сума ПДВ - 2280,00 грн.);
- №40 від 03.05.2019 (сума ПДВ - 110000,00 грн.);
- №4 від 16.05.2019 (сума ПДВ - 105000,00 грн.);
- №11 від 31.05.2019 (сума ПДВ - 2280,00 грн.);
- №15 від 03.06.2019 (сума ПДВ - 120000,00 грн.);
- №16 від 03.06.2019 (сума ПДВ - 105000,00 грн.);
- №46 від 30.06.2019 (сума ПДВ - 2280,00 грн.);
- №19 від 31.07.2019 (сума ПДВ - 2280,00 грн.);
- №29 від 23.08.2019 (сума ПДВ - 200000,00 грн.);
- №19 від 31.08.2019 (сума ПДВ - 2280,00 грн.);
- №39 від 02.09.2019 (сума ПДВ - 133333,33 грн.);
- №54 від 31.10.2019 (сума ПДВ - 2280,00 грн.);
- №127 від 18.11.2019 (сума ПДВ - 100000,00 грн.)
- №64 від 01.12.2019 (сума ПДВ - 2280,00 грн.);
- №90 від 31.12.2019 (сума ПДВ - 2280,00 грн.);
- №15 від 16.01.2020 (сума ПДВ - 133333,33 грн.);
- №20 від 31.01.2020 (сума ПДВ - 2280,00 грн.);
- №39 від 03.02.2020 (сума ПДВ - 126666,67 грн.);
- №45 від 03.02.2020 (сума ПДВ - 105000,00 грн.);
- №15 від 29.02.2020 (сума ПДВ - 2280,00 грн.);
- №34 від 02.03.2020 (сума ПДВ - 217500,00 грн.);
- №29 від 03.03.2020 (сума ПДВ - 100000,00 грн.);
- №2 від 16.03.2020 (сума ПДВ - 133333,33 грн.);
- №20 від 31.03.2020 (сума ПДВ - 2280,00 грн.);
- №44 від 03.04.2020 (сума ПДВ - 125000,00 грн.).
- №99 від 19.11.2018 (сума ПДВ - 125000,01 грн.);
- №27 від 06.12.2018 (сума ПДВ - 131250,00 грн.);
- №17 від 31.01.2019 (сума ПДВ - 2280,00 грн.);
- №18 від 31.01.2019 (сума ПДВ - 2280,00 грн.);
- №2 від 25.02.2019 (сума ПДВ - З0000,00 грн.);
- №45 від 26.02.2019 (сума ПДВ - 170666,67 грн.);
- №55 від 28.02.2019 (сума ПДВ - 2280,00 грн.);
- №41 від 18.03.2019 (сума ПДВ - 110000,00 грн.);
- №31 від 20.03.2019 (сума ПДВ - 116666,67 грн.);
- №75 від 31.03.2019 (сума ПДВ - 2280,00 грн.);
- №14 від 30.04.2019 (сума ПДВ - 2280,00 грн.);
- №40 від 03.05.2019 (сума ПДВ - 110000,00 грн.);
- №4 від 16.05.2019 (сума ПДВ - 105000,00 грн.);
- №11 від 31.05.2019 (сума ПДВ - 2280,00 грн.);
- №15 від 03.06.2019 (сума ПДВ - 120000,00 грн.);
- №16 від 03.06.2019 (сума ПДВ - 105000,00 грн.);
- №46 від 30.06.2019 (сума ПДВ - 2280,00 грн.);
- №19 від 31.07.2019 (сума ПДВ - 2280,00 грн.);
- №29 від 23.08.2019 (сума ПДВ - 200000,00 грн.);
- №19 від 31.08.2019 (сума ПДВ - 2280,00 грн.);
- №39 від 02.09.2019 (сума ПДВ - 133333,33 грн.);
- №54 від 31.10.2019 (сума ПДВ - 2280,00 грн.);
- №127 від 18.11.2019 (сума ПДВ - 100000,00 грн.)
- №64 від 01.12.2019 (сума ПДВ - 2280,00 грн.);
- №90 від 31.12.2019 (сума ПДВ - 2280,00 грн.);
- №15 від 16.01.2020 (сума ПДВ - 133333,33 грн.);
- №20 від 31.01.2020 (сума ПДВ - 2280,00 грн.);
- №39 від 03.02.2020 (сума ПДВ - 126666,67 грн.);
- №45 від 03.02.2020 (сума ПДВ - 105000,00 грн.);
- №15 від 29.02.2020 (сума ПДВ - 2280,00 грн.);
- №34 від 02.03.2020 (сума ПДВ - 217500,00 грн.);
- №29 від 03.03.2020 (сума ПДВ - 100000,00 грн.);
- №2 від 16.03.2020 (сума ПДВ - 133333,33 грн.);
- №20 від 31.03.2020 (сума ПДВ - 2280,00 грн.);
- №44 від 03.04.2020 (сума ПДВ - 125000,00 грн.).
- жовтень 2018 року - 268602,35 грн.;
- листопад 2018 року - 492617,35 грн.;
- грудень 2018 року - 184583,34 грн.;
- січень 2019 року - 4560,00 грн.;
- лютий 2019 року - 319613,34 грн.;
- березень 2019 року - 590364,99 грн.;
- квітень 2019 року - 542645,66 грн.;
- травень 2019 року - 217280,00 грн.;
- червень 2019 року - 343946,66 грн.;
- липень 2019 року - 497113,33 грн.;
- серпень 2019 року - 449946,66 грн.;
- вересень 2019 року - 133333,33 грн.;
- листопад 2019 року - 575666,66 грн.;
- грудень 2019 року - 261226,67 грн.;
- січень 2020 року - 373946,66 грн.;
- лютий 2020 року - 508113,33 грн.;
- березень 2020 року - 519779,95 грн.
В задоволенні інших вимог відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки та порядку, передбаченими статтями 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 23.05.2022 року.

Суддя Д.В. Сидоренко