Справа № 160/5688/22
Суддя: Златін Станіслав Вікторович
Дата ухвалення: 2022-05-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 травня 2022 року Справа № 160/5688/22
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого Златіна Станіслава Вікторовича, розглянувши у порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1 до Індустріального відділу державної виконавчої служби у місті Дніпрі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Відділ примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Дніпропетровській області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії, -
Позивач звернувся з позовом до суду, у якому просить:
визнати протиправними дії відповідача щодо відмови у знятті арешту з р/р № НОМЕР_1 у валюті "UAN", відкритому в АТ "Райффайзен Банк" на ім`я позивача для отримання заробітної плати;
зобов`язати відповідача зняти арешт з р/р № НОМЕР_1 у валюті "UAN", відкритому в АТ "Райффайзен Банк" на ім`я позивача для отримання заробітної плати.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач наклав арешт та звернув стягнення на рахунок позивача, який призначений для виплати заробітної плати, що порушує вимоги ч.1 ст. 25 Закону України «Про оплату праці». Рахунки для виплати заробітної плати є рахунками із спеціальним режимом, на які виконавчою службою не накладається арешт, в виокремлення таких рахунків належить до повноважень виконавчої служби.
Ухвалою суду від 17.05.2022 року відкрито провадження у справі та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.
Відповідач про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином засобами електронного зв`язку; надав відзив на позовну заяву, у якому просить суд відмовити у задоволенні позову, оскільки позивачем не надано відповідачу інформацію від банківської установи про те, що рахунок, на який накладено арешт, є рахунком із спеціальним режимом, на які арешт не накладається. За вказаних обставин у відповідача відсутні підстави для зняття арешту з рахунків.
Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином засобами електронного зв`язку; письмові пояснення на позовну заяву не надала.
Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, встановив наступне.
У відповідача перебуває на виконанні виконавче провадження ВП № 67015412, де позивач є боржником, з приводу примусового виконання постанови державного виконавця про стягнення виконавчого збору.
Постановою відповідача від 06.10.2021 року ВП № 67015412 відкрито виконавче провадження з примусового виконання постанови від 17.09.2021 року № 53584487 Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Дніпропетровській області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) про стягнення з ОСОБА_1 на користь Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Дніпропетровській області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) виконавчого збору у розмірі 441 126,21 грн.
06.10.2021 року відповідачем у рамках виконавчого провадження ВП № 67015412 накладено арешт на кошти позивача, які містяться на банківських рахунках.
29.11.2021 року відповідачем винесено постанову про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника у рамках виконавчого провадження ВП № 67015412, якою звернуто стягнення на доходи позивача, який останній отримує у ТОВ «АТБ-Маркет» у розмірі 20% доходу до виплати
Позивач звернувся до відповідача із заявою про знаття арешту з рахунку НОМЕР_1 у валюті "UAN", відкритому в АТ "Райффайзен Банк" на ім`я позивача, оскільки він призначений для виплати заробітної плати.
Відповідач листом від 28.03.2022 року № 4687 відмовив позивачу у знятті арешту з рахунку, оскільки позивачем та/або банком не надано відповідачу інформацію про те, що рахунок із спеціальним режимом, на який арешт не накладається
Правовідносини у сфері примусового виконання судових рішень регулюються Законом України "Про виконавче провадження" від 02 червня 2016 року № 1404-VIII (у редакції чинній станом на 19 січня 2019 року, далі - Закон 1404-VIII).
Відповідно до статті 1 Закону 1404-VIII виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження та примусове виконання рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій органів і посадових осіб, визначених у цьому Законі, що спрямовані на примусове виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), які провадяться на підставах, в межах повноважень та у спосіб, визначених цим Законом, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону та інших законів, а також рішеннями, що відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.
Згідно із пунктом 1 частини 2 статті 18 Закону 1404-VIII виконавець зобов`язаний здійснювати заходи примусового виконання рішень у спосіб та в порядку, які встановлені виконавчим документом і цим Законом.
Відповідно до пункту 7 частини 2 статті 18 Закону 1404-VIII виконавець під час здійснення виконавчого провадження має право накладати арешт на кошти та інші цінності боржника, зокрема кошти, які перебувають у касах, на рахунках у банках, інших фінансових установах та органах, що здійснюють казначейська обслуговування бюджетних коштів (крім коштів на рахунках платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, коштів на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом), на рахунки в цінних паперах, а також опечатувати каси, приміщення і місця зберігання грошей.
Згідно із частиною 3 статті 52 Закону 1404-VIII не підлягають арешту в порядку, встановленому цим Законом, кошти, що перебувають на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом. Банк, інша фінансова установа, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, у разі надходження постанови виконавця про арешт коштів, що знаходяться на таких рахунках, зобов`язані повідомити виконавця про цільове призначення рахунку та повернути постанову виконавця без виконання в частині арешту коштів, що знаходяться на таких рахунках. Не підлягають арешту кошти, що знаходяться на кореспондентських рахунках банку.
Відповідно до статті 56 Закону 1404-VIII арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення.
Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника. Арешт на рухоме майно, що не підлягає державній реєстрації, накладається виконавцем лише після проведення його опису. Постанова про арешт майна (коштів) боржника виноситься виконавцем під час відкриття виконавчого провадження та не пізніше наступного робочого дня після виявлення майна.
Арешт накладається у розмірі суми стягнення з урахуванням виконавчого збору, витрат виконавчого провадження, штрафів та основної винагороди приватного виконавця на все майно боржника або на окремі речі.
Копії постанов, якими накладено арешт на майно (кошти) боржника, виконавець надсилає банкам чи іншим фінансовим установам, органам, що здійснюють реєстрацію майна, реєстрацію обтяжень рухомого майна, в день їх винесення.
У порядку, встановленому цією статтею, виконавець, у провадженні якого знаходиться виконавче провадження, за заявою стягувача чи з власної ініціативи може накласти арешт на грошові кошти, які перебувають на рахунках (вкладах) чи на зберіганні у банках, інших фінансових установах і належать особі, яка має заборгованість перед боржником, яка підтверджена судовим рішенням, яке набрало законної сили. Такий арешт знімається, якщо протягом п`яти днів з дня його накладення стягувач не звернеться до суду про звернення стягнення на грошові кошти такої особи в порядку, встановленому процесуальним законом.
Згідно вимог статті 68 Закону 1404-VIII стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника звертається у разі відсутності в боржника коштів на рахунках у банках чи інших фінансових установах, відсутності чи недостатності майна боржника для покриття в повному обсязі належних до стягнення сум, а також у разі виконання рішень про стягнення періодичних платежів. За іншими виконавчими документами виконавець має право звернути стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника без застосування заходів примусового звернення стягнення на майно боржника - за письмовою заявою стягувача або за виконавчими документами, сума стягнення за якими не перевищує п`яти мінімальних розмірів заробітної плати. Про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника виконавець виносить постанову, яка надсилається для виконання підприємству, установі, організації, фізичній особі, фізичній особі - підприємцю, які виплачують боржнику відповідно заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи.
Підприємства, установи, організації, фізичні особи, фізичні особи - підприємці здійснюють відрахування із заробітної плати, пенсії, стипендії та інших доходів боржника і перераховують кошти на відповідний рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця у строк, встановлений для здійснення зазначених виплат боржнику, а в разі якщо такий строк не встановлено, - до десятого числа місяця, наступного за місяцем, за який здійснюється стягнення. Такі підприємства, установи, організації, фізичні особи, фізичні особи - підприємці щомісяця надсилають виконавцю звіт про здійснені відрахування та виплати за формою, встановленою Міністерством юстиції України. У разі припинення перерахування коштів стягувачу підприємства, установи, організації, фізичні особи, фізичні особи - підприємці не пізніш як у триденний строк повідомляють виконавцю про причину припинення виплат та зазначають нове місце роботи, проживання чи навчання боржника, якщо воно відоме (ст. 69 Закону 1404-VIII).
Розмір відрахувань із заробітної плати, пенсії, стипендії та інших доходів боржника вираховується із суми, що залишається після утримання податків, зборів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування. Із заробітної плати боржника може бути утримано за виконавчими документами до погашення у повному обсязі заборгованості: у разі стягнення аліментів, відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю особи, у зв`язку із втратою годувальника, майнової та/або моральної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням, - 50 відсотків; за іншими видами стягнень, якщо інше не передбачено законом, - 20 відсотків. З пенсії може бути відраховано не більш як 50 відсотків її розміру на утримання членів сім`ї (аліменти), на відшкодування збитків від розкрадання майна підприємств, установ і організацій, на відшкодування пенсіонером шкоди, заподіяної каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, а також у зв`язку із смертю потерпілого, на повернення переплачених сум заробітної плати в передбачених законом випадках. За іншими видами стягнень може бути відраховано не більш як 20 відсотків пенсії. Загальний розмір усіх відрахувань під час кожної виплати заробітної плати та інших доходів боржника не може перевищувати 50 відсотків заробітної плати, що має бути виплачена працівнику, у тому числі у разі відрахування за кількома виконавчими документами. Це обмеження не поширюється на відрахування із заробітної плати у разі відбування боржником покарання у виді виправних робіт і стягнення аліментів на неповнолітніх дітей. У таких випадках розмір відрахувань із заробітної плати не може перевищувати 70 відсотків (ст. 70 Закону 1404-VIII).
Згідно вимог пунктів 1 та 2 розділу X Інструкції з організації з примусового виконання рішень, яка затверджена наказом Міністерства юстиції України від 02.04.2012 року № 512/5, звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника, порядок здійснення відрахувань здійснюються відповідно до статей 68 - 70 Закону. При виконанні в примусовому порядку виконавчих документів про стягнення сум коштів, що перевищують п`ять мінімальних розмірів заробітної плати, виконавець у першу чергу перевіряє наявність коштів на рахунках боржника шляхом направлення відповідних запитів, а також перевіряє майновий стан боржника.
Приписами частини 1 статті 2, частини 2 статті 10 Конвенції про захист заробітної плати від 01 липня 1949 року № 95, ратифікованої Україною 04 серпня 1961 року, визначено, що дана Конвенція застосовується до всіх осіб, яким виплачується або повинна виплачуватися заробітна плата. Заробітна плата повинна охоронятися від арештів і передачі в такій мірі, в якій це вважається потрібним для утримання працівника і його сім`ї.
Заробітна плата в розумінні поняття "власності" є майном, на захист якого в тому числі стає стаття 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Принципи, закріплені в статях 3 та 43 Конституції України, також знаходять своє вираження в положеннях статей 97 Кодексу законів про працю України, статтях 15, 22, 24 Закону України "Про працю".
Зазначені норми в сукупності свідчать про те, що держава гарантує та захищає законом право громадянина на своєчасне одержання винагороди за працю.
Отже, виплата установою працівникам заробітної плати має пріоритет перед погашенням заборгованості іншим кредиторам підприємства. Накладення ж арешту на рахунок боржника, який призначений також і для виплати заробітної плати та інших виплат працівникам боржника, унеможливлює своєчасне здійснення таких виплат, що невідворотно призводить до порушення конституційних прав громадян, які працюють на підприємстві відповідача, на оплату праці.
Відповідно до пункту 2 статті 48 Закону 1404-VIII забороняється звернення стягнення та накладення арешту на кошти на рахунках платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, на кошти, що перебувають на поточних рахунках із спеціальним режимом використання відкритих відповідно до статей 19-1 та 26-1 Закону України "Про теплопостачання", статті 15-1 Закону України "Про електроенергетику", та на спеціальному рахунку експлуатуючої організації (оператора) відповідно до Закону України "Про впорядкування питань, пов`язаних із забезпеченням ядерної безпеки", на кошти на інших рахунках боржника накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом.
Відповідно до частин 3, 4 статті 59 Закону 1404-VIII у разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець. Підставою для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом.
Тобто, рахунки, які передбачені для виплати заробітної плати та сплати податків, зборів і обов`язкових платежів до Державного бюджету України, є рахунками із спеціальним режимом, на які виконавчою службою відповідно до вимог законодавства арешт не накладається, а виокремлення таких рахунків належить до повноважень виконавчої служби.
Згідно пунктів 7.13-7.16 постанови Великої Палати Верховного Суду від 19.05.2020 року у справі № 905/361/19 виконавець може самостійно зняти арешт з усіх або частини коштів з рахунку боржника у банківській установі в разі отримання документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим обслуговування та/або звернення на такі кошти заборонено законом. Чинним законодавством України не передбачено відкриття суб`єктами господарювання рахунків із спеціальним режимом їх використання для виплати заробітної плати.
Позивачем надано суду довідку АТ "Райффайзен Банк" від 11.02.2022 року стосовно рахунку НОМЕР_1 у валюті "UAN", відкритому в АТ "Райффайзен Банк" на ім`я позивача. У вказаній довідці зазначено, що даний рахунок є саме зарплатним картковим рахунком.
Одночасно суд зазначає, що рахунок НОМЕР_1 у валюті "UAN", відкритий в АТ "Райффайзен Банк" на ім`я позивача, не призначений для виплати саме позивачем заробітної плати, позивач у спірних правовідносинах не здійснює виплату заробітної плати працівникам з вказаного вище рахунку, а лише отримує на вказаний вище рахунок від свого роботодавця заробітну плату.
У даному випадку позивач отримує заробітну плату на рахунок НОМЕР_1 у валюті "UAN", відкритий в АТ "Райффайзен Банк" на ім`я позивача, та роботодавцем позивача здійснюються відрахування із заробітної плати згідно статті 68 Закону 1404-VIII.
Статтею 69 та 70 Закону 1404-VIII передбачено окремий порядок дій підприємств, установ, організацій, фізичних осіб, фізичних осіб підприємців стосовно відрахування із заробітної плати, пенсії, стипендії та інших доходів боржника і перераховання коштів на відповідний рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця у строк, встановлений для здійснення зазначених виплат боржнику, а в разі якщо такий строк не встановлено, - до десятого числа місяця, наступного за місяцем, за який здійснюється стягнення та розмір таких відрахувань 20 або 50% від суми заробітної плати. Такі підприємства, установи, організації, фізичні особи, фізичні особи - підприємці щомісяця надсилають виконавцю звіт про здійснені відрахування та виплати за формою, встановленою Міністерством юстиції України.
Накладення відповідачем арешту на всі кошти на рахунку позивача, який призначений для виплати (отримання) заробітної плати, позбавляє позивача засобів до існування та порушує вимоги статті 70 Закону 1404-VIII щодо розміру та порядку відрахувань із заробітної плати позивача.
Згідно вимог ч.1 ст. 25 Закону України «Про оплату праці» забороняється будь-яким способом обмежувати працівника вільно розпоряджатися своєю заробітною платою, крім випадків, передбачених законом.
Суд зазначає, що статтями 68-70 Закону 1404-VIII, які регулюють порядок звернення стягнення на заробітну плату боржника, не передбачено накладення арешту виконавцем на всі кошти на рахунку боржника, який призначений саме для отримання заробітної плати.
Крім того, суд зазначає, що відповідно до вимог пункту 10-2 розділу XIII «Прикінцеві та Перехідні положення» Закону 1404-VIII, який набрав чинності 26.03.2022 року, тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України: припиняється звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інший дохід боржника (крім рішень про стягнення аліментів та рішень, боржниками за якими є громадяни Російської Федерації).
Оскільки рішення, яке виконується у виконавчому провадженні ВП № 67015412 не є рішенням про стягнення аліментів, боржник у виконавчому провадженні не є громадянином Російської Федерації, то на період до припинення або скасування воєнного стану на території України: припиняється звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інший дохід боржника.
Воєнний стан на всій території України введено 24.02.2022 року згідно Указу Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», який затверджений Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 року. № 2102-IX.
Одночасно суд зазначає, що відповідач наклав арешт на грошові кошти, на містяться на рахунку позивача, що видно з постанови відповідача від 06.10.2021 року про арешт коштів боржника ВП № 67015412; відповідач не накладав арешт на сам розрахунковий рахунок позивача; позивач же у позовній заяві просить суд зняти арешт саме з рахунку позивача, який відкритий у банківській установі; натомість суд вважає за необхідне зобов`язати відповідача зняти арешт з грошових коштів, які містяться на рахунку позивача у банківській установі.
За вказаних обставин позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.
Суд зазначає, що позивачем не пропущено строк звернення з позовом до суду, який передбачений статтею 287 КАС України, 07.04.2022 року позивач отримав від відповідача лист від 28.03.2022 року № 4687 з відмовою зняття арешту з рахунку; з позовом до суду позивач звернувся 18.04.2022 року, тобто в межах 10-ти денного строку, передбаченого статтею 287 КАС України.
Судові витрати покладаються на відповідача згідно вимог ч.3 ст. 139 КАС України пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.
Керуючись ст. 241-246, 287 КАС України, суд
Визнати протиправними дії Індустріального відділу державної виконавчої служби у місті Дніпрі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) щодо відмови у знятті арешту з коштів на р/р № НОМЕР_1 у валюті "UAN", відкритому в АТ "Райффайзен Банк" на ім`я ОСОБА_1 для отримання заробітної плати.
Зобов`язати Індустріальний відділ державної виконавчої служби у місті Дніпрі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) зняти арешт з коштів на р/р № НОМЕР_1 у валюті "UAN", відкритому в АТ "Райффайзен Банк" на ім`я ОСОБА_1 для отримання заробітної плати.
В іншій частині заявлених позовних вимог відмовити.
Стягнути з Індустріального відділу державної виконавчої служби у місті Дніпрі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) за рахунок його бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 сплачену суму судового збору 496,20 грн.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 272 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строк, передбачений частиною 6 статті 287 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя (підпис) С.В. Златін

Виготовлено з автоматизованої системи документообігу суду

Суддя С.В. Златін

Рішення не набрало законної сили

Суддя С.В. Златін