Справа № 160/6043/22
Суддя: Кучма Костянтин Сергійович
Дата ухвалення: 2022-04-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

29 квітня 2022 року Справа 160/6043/22

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Кучма К.С. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Комунального закладу "Обласний клінічний центр медико-соціальної експертизи" Дніпропетровської обласної ради, Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 26 квітня 2022 року звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою, в якій просить:

1. визнати дії по відшкодуванню шкоди, заподіяної ушкодженням здоров`я, відповідача-1 протиправними, щодо визначення його здатності після нещасного випадку на виробництві виконувати роботу в повному обсязі за попередньою професією, роботою, під час якої стався нещасний випадок та можливість використання його залишкової професійної працездатності на іншій роботі нижчої кваліфікації в звичайних, спеціально створених виробничих або інших умовах праці, відповідно до п. 2.2.2 «Порядку встановлення медико- соціальними експертними комісіями ступеня стійкої втрати професійної працездатності у відсотках працівникам, яким заподіяно ушкодження здоров`я, пов`язане з виконанням трудових обов`язків»;

та зобов`язати відповідача-1 визначити його здатність після нещасного випадку на виробництві виконувати роботу в повному обсязі за попередньою професією, роботою, під час якої стався нещасний випадок та можливість використання його залишкової професійної працездатності на іншій роботі нижчої кваліфікації в звичайних, спеціально створених виробничих або інших умовах праці;

2. визнати дії по відшкодуванню шкоди, заподіяної ушкодженням здоров`я, відповідача-1 протиправними, що до видачі йому, стосовно якого встановлено факт втрати професійної працездатності, індивідуальної програми реабілітації (ІРП) відповідно до п.24 «Положення про медико-соціальну експертизу», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 3 грудня 2009 р. №1317 та п.2.12 «Порядку встановлення медико- соціальними експертними комісіями ступеня стійкої втрати професійної працездатності у відсотках працівникам, яким заподіяно ушкодження здоров`я, пов`язане з виконанням трудових обов`язків»;

та зобов`язати відповідача-1 скласти йому індивідуальну програму реабілітації (ІПР);

3. визнати дії по відшкодуванню шкоди, заподіяної ушкодженням здоров`я, відповідача-1 протиправними та скасувати висновок про результати визначення ступеня втрати професійної працездатності у відсотках (30%), потреби у наданні медичної та соціальної допомоги, довідка серії 12ААА №045240 від 02.11.2017 року, який суперечить висновку комісії Дніпровського центру первинної медико-санітарної допомоги №8, довідка №10 від 30.10.2017 року;

та зобов`язати відповідача-1 встановити йому 65% втрати професійної працездатності, відповідно до п.2.13.3 «Порядку встановлення медико-соціальними експертними комісіями ступеня стійкої втрати професійної працездатності у відсотках працівникам, яким заподіяно ушкодження здоров`я, пов`язане з виконанням трудових обов`язків»;

4. визнати бездіяльність по відшкодуванню шкоди, заподіяної ушкодженням здоров`я, відповідача-2, які порушують його права на соціальний захист, що включає право по зобов`язанню забезпечувати фінансування та виплачувати страхові витрати на його медичну допомогу, у тому числі витрати на придбання ліків, на підставі виданих лікарями рецептів, санаторно-курортних карток, довідок або рахунків про їх вартість відповідно до абз.6 ч.3 ст.42 Закону «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування», протиправними;

та зобов`язати відповідача-2 фінансувати йому витрати на медичну та соціальну допомогу, у тому числі на придбання ліків на підставі виданих лікарями рецептів, санаторно-курортних карток, довідок або рахунків про їх вартість та організувати цілеспрямоване та ефективне лікування з метою якнайшвидшого відновлення його здоров`я;

5. визнати бездіяльність по відшкодуванню шкоди, заподіяної ушкодженням здоров`я, відповідача-2, що привили до душевних хвилювань позивача та завдавши неймовірних фізичних болів роками не організовуючи цілеспрямованого та ефективного лікування протиправною;

стягнути з відповідача-2 кошти на моральне відшкодування в сумі 28 000 грн.;

6. зобов`язати відповідача-2 фінансувати йому різницю витрат на придбання ліків на підставі виданих лікарями рецептів, довідок або рахунків про їх вартість, відповідно до форм та стандартів пакування, для відшкодуванню шкоди, заподіяного ушкодженням здоров`я;

7. заборонити відповідачу-2 привласнювати функції МОЗ, лікувати позивача та робити перевірки його лікування, замість відшкодування шкоди: - організовування цілеспрямованого та ефективного лікування його ушкодженого здоров`я.

Відповідно до п.п.3 та 6 ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.160, 161, 172 КАС України та чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Згідно з частинами 1-2 статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Також суд зазначає, що відповідно до п.п.1-6 ч.2 ст.245 КАС України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини, та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Дослідивши матеріали позовною заяви, суд зазначає, що позовні вимоги не відповідають приписам ч.1 ст.5 КАС України.

Отже, позивачу необхідно звернутися до суду з уточненою позовною заявою, в якій привести позовні вимоги відповідно до ст.5 КАС України.

Так, відповідно до частини 1 статті 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частина 1 статті 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини 4 статті 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Проте, в порушення частини 1 статті 77 та частини 4 статті 161 КАС України, позивач жодним чином не підтверджує суму моральної шкоди в розмірі 28 000 грн.

Аналізуючи матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про необхідність уточнення позивачем позовних вимог, а саме шляхом надання точного розрахунку розміру моральної шкоди та доказів, що підтверджують нарахування саме такого розміру моральної шкоди.

Отже, позивачу необхідно надати докази нарахування моральної шкоди в розмірі 28000 грн. або уточнити зміст позовних вимог.

В своїй позовній заяві позивач просить суд поновити термін звернення, оскільки провадженням №22-ц/803/4236/20 по цивільній справі № 202/1727/18, за його позовом до КЗ "Обласний клінічний центр медико-соціальної експертизи" Дніпропетровської облдержадміністрації департаменту охорони здоров`я України (МСЕК № 3), Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області про зобов`язання вчинити дії - колегія суддів судової палати у цивільних справах Дніпровського апеляційного суду, рішення суду першої інстанції скасувала, а провадження у справі закрила, оскільки цей спір не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства. Колегія суддів судової палати у цивільних справах Дніпровського апеляційного суду звернула увагу, що він не позбавлений права звернутися до суду із позовними вимогами в порядку адміністративного судочинства. Так, постановою від 10 лютого 2022 року, справа №202/1727/18-ц, провадження №61-14324св20, Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду, постанову Дніпровського апеляційного суду від 30 липня 2020 року залишено без змін. Крім того, позивач зазначає, що зараз Україна перебуває в умовах воєнного стану, введеного Указом Президента №64/2022 від 24.02.2022 року «Про введення воєнного стану в Україні», у зв`язку з чим просить суд поновити строк звернення з даним позовом.

Частиною 1 статті 122 КАС України встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини 2 статті 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Строки звернення до суду з відповідними позовними заявами визначені з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, встановлених Кодексом адміністративного судочинства України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Процесуальна можливість для звернення з позовом до суду пов`язана з певним часовим проміжком, протягом якого така особа може реалізувати право на звернення без застосування до неї наслідків пропуску такого строку. В той же час, у випадку звернення до суду поза межами такого строку, до неї належить застосовувати відповідні правові наслідки, встановлені законом, у даному випадку статтею 123 КАС України.

Таким чином, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів.

Частиною 6 статті 161 КАС України визначено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Практика Європейського суду з прав людини, яка відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права, також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строку для звернення до суду за захистом порушених прав.

Таким чином, позивачу слід надати заяву про поновлення строку звернення до суду з даним позовом з доказами поважності причин його пропуску. Так як, позивач міг звернутися до суду з даним позовом після винесення постанови Дніпровським апеляційним судом 30 липня 2020 року, а звернувся до суду з даним позовом лише 26 квітня 2022 року.

Частиною 1 статті 169 КАС України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Керуючись ст.ст.160, 161, 169 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Позову заяву ОСОБА_1 до Комунального закладу "Обласний клінічний центр медико-соціальної експертизи" Дніпропетровської обласної ради, Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали, шляхом надання до суду уточненої позовної заяви в якій:

- привести позовні вимоги відповідно до вимог ст.5 КАС України;

- доказів нарахування моральної шкоди в розмірі 28 000 гривень або уточненої позовної заяви в цій частині разом з копіями та копіями доданих до неї документів відповідно до кількості учасників справи;

- обґрунтованої заяви про поновлення строку звернення до суду з доказами поважності причин пропуску відповідного строку починаючи з 30.07.2020 року.

Відповідно до ст.256 КАС України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та окремо оскарженню не підлягає.

Суддя К.С. Кучма