Справа № 756/2103/22
Суддя: Ткач М. М.
Дата ухвалення: 2022-05-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 756/2103/22
Провадження № 2-а/756/84/22
УХВАЛА

23 травня 2022 року місто Київ

Суддя Оболонського районного суду м. Києва Ткач М.М., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Дільничого офіцера поліції Оболонського УП ГУ НП в м. Києві капітана поліції Горковчука Андрія Андрійовича про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,

УСТАНОВИВ:

У провадженні Оболонського районного суду м. Києва перебуває справа №756/2103/22 за позовом ОСОБА_1 до Дільничого офіцера поліції Оболонського УП ГУ НП в м. Києві капітана поліції Горковчука Андрія Андрійовича про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 18.02.2022 суддею Андрейчуком Т.В. адміністративний позов ОСОБА_1 до дільничого офіцера поліції Оболонського УП ГУ НП в м. Києві капітана поліції Горковчука Андрія Андрійовича про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення залишено без руху та надано позивачу строк на усунення недоліків.

Розпорядженням керівника апарату Оболонського районного суду м.Києва Шаровар М.В. «Щодо призначення повторного автоматизованого розподілу у справі» від 18.05.2022 №26, у зв`язку з мобілізацією судді Оболонського районного суду м.Києва Андрейчука Т.В. у провадженні якого перебували дані матеріали справи, призначено повторний автоматизований розподіл справи №756/2103/22 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до дільничого офіцера поліції Оболонського УП ГУ НП в м. Києві капітана поліції Горковчука Андрія Андрійовича про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.05.2022, справу № 756/2103/22 адміністративний позов ОСОБА_1 до дільничого офіцера поліції Оболонського УП ГУ НП в м. Києві капітана поліції Горковчука Андрія Андрійовича про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, розподілено для розгляду судді Ткач М.М.

Дослідивши матеріали позову та додані до нього документи, суд приходить до висновку, що позовну заяву необхідно залишити без руху з наступних підстав.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Згідно з вимогами ч. 1, 2 ст. 25 КАС України адміністративні справи з приводу оскарження індивідуальних актів, а також дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які прийняті (вчинені, допущені) стосовно конкретної фізичної чи юридичної особи (їх об`єднань), вирішуються за вибором позивача адміністративним судом за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування, знаходження) цієї особи-позивача, або адміністративним судом за місцезнаходженням відповідача, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Якщо така особа не має місця проживання (перебування, знаходження) в Україні, тоді справу вирішує адміністративний суд за місцезнаходженням відповідача.

Так, у позові адресою позивача зазначено: АДРЕСА_1 , яка відноситься до територіальної юрисдикції Оболонського районного суду м. Києва, проте позивачем не надано доказів того, що дана адреса є його зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування, знаходження).

У зв`язку з наведеним, з метою визначення підсудності даної справи саме Оболонському районному суду м. Києва, позивачу необхідно надати докази його реєстрації за вказаною у позові адресою, станом на день подачі позову.

Також, слід зазначити, що згідно із ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Положеннями 2 ст. 286 КАС України, визначено, що позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Згідно з вимогами ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Позивачем надано до суду заяву від 15.02.2022 про поновлення строку на оскарження постанови, однак не надано письмових доказів у підтвердження фактів, викладених у ній.

Так, ОСОБА_1 зазначає, що постанова у справі про адміністративне правопорушення серії ГАА № 965537 була винесена капітаном поліції ОСОБА_2 11 листопада 2020 року, про що дізнався із отримання постанови про відкриття виконавчого провадження від 15.02.2021 ВП №64461701. Проте з позовної заяви та поданої заяви незрозуміло, коли саме позивач отримав копії вищезазначених постанов.

Таким чином, позивачеві слід зазначити посилання на відповідні письмові докази на підтвердження того, коли саме ним були отримані вищевказані постанови (зокрема, повідомлення про вручення позивачеві постанови з підписом останнього про її отримання, інформаційну довідку щодо відстеження пересилання поштових відправлень).

Крім того, слід зазначити, що згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 8 ст. 160 КАС України якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Позивачем не сплачено судовий збір у вищевказаній позовній заяві. Однак до адміністративного позову ОСОБА_1 долучено заяву про звільнення від сплати судового збору, в якій останній обґрунтовує, що є інвалідом ІІІ групи з дитинства за станом здоров`я.

За приписами п.8 та 9 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються особи з інвалідністю внаслідок Другої світової війни та сім`ї воїнів (партизанів), які загинули чи пропали безвісти, і прирівняні до них у встановленому порядку особи; особи з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю.

За таких обставин, інваліди ІІІ групи від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях не звільняються.

За ч.1 ст.133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до ст.8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю (ч.1).

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (ч.2).

Тож можливість звільнення позивача від сплати судового збору законодавець пов`язує з його майновим станом.

Проте сама по собі обставина встановлення ІІІ групи інвалідності не свідчить про такий майновий стан позивача, який не надає йому змоги сплатити судовий збір.

Інших доказів на підтвердження обставин зазначених вище та незадовільного матеріального становища ОСОБА_1 позовна заява не містить.

За таких обставин у задоволенні заяви про звільнення від сплати судового збору за подання позовної заяви слід відмовити.

Отже, за подання адміністративного позову про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення позивач не звільняється від сплати судового збору та повинен сплачувати його на загальних підставах.

У своїй постанові від 18 березня 2020 року у справі № 543/775/17 Велика Палата Верховного Суду зазначає, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень ст. ст. 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати ст. ст. 2-5 Закону України "Про судовий збір" від 08 липня 2011 року № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи вищезазначене, позивачу слід сплатити судовий збір у розмірі 496,20 грн. на відповідний розрахунковий рахунок суду та надати до суду оригінал документа в підтвердження сплати судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 42 КАС України учасниками справи є сторони, треті особи. Ч. 1 ст. 46 КАС України передбачено, що сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач, а з огляду на ч. 4 цієї статті відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Вжитий у цій процесуальній нормі термін "суб`єкт владних повноважень" означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг, як визначено п.7 ч.1 ст. 4 КАС України.

Згідно із ст. 222 КУпАП органи Національної поліції розглядають справи про адміністративні правопорушення. Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Системний аналіз зазначених правових норм дає підстави вважати, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, працівники органів (підрозділів) Національної поліції діють від імені органів Національної поліції, а отже не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган (підрозділ) Національної поліції.

З огляду на зазначене позивачеві слід визначитись з колом відповідачів у справі.

Крім того, частиною 1 ст. 161 КАС України визначено, що до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Відповідно до ч. 4 ст. 161 КАС України передбачено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до акта від 15.02.2022 складеного начальником відділу документального обігу, контролю та забезпечення розгляду звернень громадян Оболонського районного суду м.Києва Ренкас Л.М., в присутності діловода Оболонського районного суду м.Києва Миронюк Т.Ю. встановлено, що на адресу суду надійшов адміністративний позов від ОСОБА_1 , при цьому було виявлено відсутність всіх вказаних у заяві додатків.

Таким чином, позивачу необхідно надати копії всіх наявних у нього доказів, що підтверджують обставини, на яких грунтуються позовні вимоги, відповідно до кількості відповідачів.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Суд вважає за необхідне надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 10 днів з моменту отримання копії даної ухвали.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 286 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Дільничого офіцера поліції Оболонського УП ГУ НП в м. Києві капітана поліції Горковчука Андрія Андрійовича про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків протягом 10 (десяти) днів з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачеві, що в разі невиконання вказівок суду у встановлений строк заява буде вважатися неподаною і повернута йому.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя М.М. Ткач