Справа № 640/1726/20
Суддя: Костюк Любов Олександрівна
Дата ухвалення: 2022-05-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/1726/20 Прізвище судді (суддів) першої інстанції:
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 травня 2022 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Костюк Л.О.;

суддів: Бужак Н.П., Кобаля М.І.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Вітаміни» на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 02 листопада 2021 року (розглянута у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження, м. Київ, дата складання повного тексту рішення - відсутня) у справі за адміністративним позовом Акціонерного товариства «Вітаміни» до Київської митниці, Державної казначейської служби України про визнання протиправними та скасування карток відмови у митному оформленні та прийнятті митної декларації, відшкодування шкоди,

В С Т А Н О В И Л А:

У січні 2020 року, Акціонерне товариство «Вітаміни» (далі - позивач) звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва із позовною заявою до Київської міської митниці ДФС (далі - відповідач-1), Державної казначейської служби України (далі - відповідач-1), у якій просить суд:

- визнати протиправними та скасувати рішення відповідача-1 у формі картки відмови у митному оформленні UA100050/2019/00070 від 16.08.2019 та картки відмови у прийнятті митної декларації UA100050/2019/00083 від 20.09.2019;

- визнати протиправною бездіяльність відповідача-1 щодо порушення строків митного оформлення товару за митними деклараціями UA100050/2019/284411 та UA100050/2019/285279;

- стягнути з Державного бюджету України через відповідача-2 на користь позивача грошові кошти в сумі 4298,95 грн. в рахунок відшкодування матеріальної шкоди.

На обґрунтування позовних вимог стосовно картки відмови у митному оформленні UA100050/2019/00070 від 16.08.2019 позивач посилається на її протиправність, оскільки підставою її прийняття є складання протоколу про порушення митних правил № 0609/10000/19 від 16.08.19 ст. 483 МК України, при цьому діючим законодавством така причина не є підставою для відмови у митному оформленні, адже ані змісту протоколу, ані підстав для його складання в картці відмови не наведено, тобто не містить конкретних причин для її прийняття.

Щодо протиправності картки відмови у прийнятті митної декларації UA100050/2019/00083 від 20.09.2019 позивач посилається на те, що в якості підстави для її прийняття зазначене те, що код товару згідно з УКТЗЕД заявлений у МД, декларантом АТ «Вітаміни», суперечить Рішенню про визначення коду товару від 09.08.2019 N9 KT-UA-2019, за яким встановлено код товару згідно з УКТЗЕД препарату 'Табекс(R)» - ». При цьому рішення про класифікацію, на яке посилається відповідач 1, прийнято відповідачем - стосовно іншої (попередньої) партії товару по митній декларації UA100050.2019.282998 від 01.07.2019 року. Отже відповідач-1 приймаючи оскаржувану картку відмови від 20.09.2019 року, відмовив у прийнятті митної декларації з посиланням на класифікаційне рішення, прийняте по попередній поставці ідентичного товару, та вимагав подання нової митної декларації із зазначенням коду товару, визначеного митницею по попередній поставці.

Стосовно відшкодування шкоди, то позивач посилається на те, що неправомірні дії та рішення митниці, а саме, протиправні картки відмови та протиправна бездіяльність, виражена у порушенні строків митного оформлення, призвели до необхідності для позивача зберігати весь цей час товар на митному складі, тобто до зайвих витрат позивача. Вартість зберігання згідно актів та відповідних рахунків становить 3900,62 грн. + 398,33 грн. = 4 298,95 грн. Факт оплати відповідних витрат позивачем підтверджується платіжними дорученнями від 24.09.2019 року.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 02 листопада 2021 року у задоволенні позову відмовлено повністю.

Не погоджуючись з зазначеним судовим рішенням, позивачем подано апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції як таке, що постановлене з порушенням норм матеріального та процесуального права, та прийняти нове, яким позов задоволити.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

З огляду на викладене, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження, як це передбачено ст. 311 КАС України.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла наступного висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню та погоджується з висновком суду першої інстанції щодо відмови у задоволенні позовних вимог, з огляду на наступне.

Як встановлено судом першої інстанції, що до відділу митного оформлення № 3 митного поста «Східний» 14.08.2019 декларантом АТ «Вітаміни» шляхом електронного декларування подано митну декларацію типу «ІМ 40 АА» № UA 100050/2019/284411 з метою здійснення митного оформлення та випуску у вільний обіг товару; «Ліки для людей» - препарат «Табекс(R)» (далі-товар), який позивачем задекларовано за кодом згідно з УКТЗЕД (ставка мита - 0%).

Головним державним інспектором відділу оперативного реагування управління протидії митним правопорушенням та міжнародної взаємодії Київської міської митниці ДФС 14.08.2019 згенеровано проведення митної формальності з застосуванням системи управління ризиками 202-1: «Проведення часткового митного огляду - з розкриттям до 20 відсотків пакувальних місць і вибірковим обстеженням транспортного засобу, з метою перевірки відповідності кількості і опису товарів і транспортних засобів даним, зазначеним у митній декларації» з повідомленням «Проведення митного огляду товарів з метою встановлення характеристик товарів, визначальних для класифікації згідно з УКТЗЕД».

За результатами обов`язкових форм митного контролю 15.08.2019 декларанту направлено електронне повідомлення щодо запрошення 15.08.2019 о 15.00 до Київської міської митниці з метою опитування посадової особи підприємства відповідно до статті 342 Митного кодексу України.

Декларантом АТ «Вітаміни» 15.08.2019 в електронному вигляді направлено лист, в якому повідомлено про неможливість з`явитися на опитування.

За результатами обов`язкових форм митного контролю, сформованими АСАУР, та застосування системи управління ризиками управлінням протидії митним правопорушенням та міжнародної взаємодії Київської міської митниці ДФС складено протокол про порушення митних правил від 16.08.2019 № 0609/10000/19.

Також відповідно до статті 256 МК України з причини виявлення порушення митних правил щодо задекларованого у митній декларації товару державним інспектором складено картку відмови в митному оформленні товару від 16.08.2019 №UA 100050/2019/00070, в якій повідомлялось про відмову у митному оформленні (випуску) товарів у зв`язку з складання протоколу про порушення митних правил від 16.08.2019 № 0609/10000/19 згідно ст. 483 МК України.

Позивач 19.08.2019 звернувся зі скаргою № 11416/10 до Київської міської митниці ДФС стосовно скасування картки відмови, проте відповіддю від 02.09.2019 № 7902/1/26-70-62-03 скаргу залишено без задоволення.

Також судом встановлено, що в подальшому 09.09.2019 позивачем повторно подано митну декларацію № UAI00050/2019/285279 з метою здійснення митного оформлення та випуску у вільний обіг товару; «Ліки для людей» - препарат «Табекс(R)» (далі-товар), який позивачем задекларовано за кодом згідно з УКТЗЕД (ставка мита - 0%).

За результатами обов`язкових форм митного контролю, сформованими АСАУР, відповідачем направлено позивачу електронне повідомлення щодо необхідності присутності представника декларанта 10.09.2019 об 11.00 год. з метою встановлення та з`ясування всіх обставин переміщення та декларування заявленого товару «Табекс(R)» за митною декларацією від 09.09.2019 №UA100050/2019/ 285279 на підставі ст.ст. 342, 489, 504, 509 МК України

Декларантом 10.09.2019 в електронному вигляді направлено лист, в якому повідомлено про перебування у відпустці з 10.09.2019.

За результатами обов`язкових форм митного контролю, сформованими АСАУР, та застосування системи управління ризиками управлінням протидії митним правопорушенням та міжнародної взаємодії Київської міської митниці ДФС складено протокол про порушення митних правил від 20.09.2019 № 0688/10000/19, передбачених статтею 485 МК України.

Також 20.09.2019 головним державним інспектором відділу митного оформлення, відповідно до статті 256 МК України, з причини виявлення порушення митних правил щодо задекларованого у митній декларації від 09.09.019 № UA100050/2019/285279 товару, складено картку відмови в митному оформленні товару № UA100050/2019/00083, в якій повідомлено про відмову у прийнятті декларації або документа що її замінює.

В якості причин такої відмови відповідачем зазначено, що код товару згідно з УКТЗЕД , заявлений декларантом у МД суперечить рішенню про визначення коду товару від 09.08.2019 № KT-UA-2019, яким встановлено код товару «Табекс(R)» за УКТЗЕД « ». 20.09.2019 Київською міською митницею ДФС складено протокол про порушення митних правил № 0688/10000/19 передбачених ст. 485 МК України.

Не погоджуючись з такими діями відповідача, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку обставинам та матеріалам справи, а також наданим додатковим поясненням та запереченням сторін, колегія суддів зазначає наступне.

Засади державної митної справи, зокрема, правовий статус органів доходів і зборів, митна територія та митний кордон України, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, митні режими та умови їх застосування, заборони та/або обмеження щодо ввезення в Україну, вивезення з України та переміщення через територію України транзитом окремих видів товарів, умови та порядок справляння митних платежів, митні пільги, визначаються Митним кодексом України та іншими законами України.

Згідно з частиною першою статті 67 Митного кодексу України (далі - МК України) Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

В УКТЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду (частина друга статті 67 МК України).

Відповідно до частини першої статті 69 МК України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТЗЕД.

Частиною другою статті 69 МК України визначено, що органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари (частина четверта статті 69 МК України).

Згідно з частиною п`ятою статті 69 МК України під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Аналіз змісту вищенаведених норм свідчить про те, що класифікацію товарів за УКТЗЕД здійснює особа, яка подає митну декларацію. У свою чергу, орган доходів і зборів здійснює контроль за такою класифікацією і може самостійно визначити код задекларованого товару лише в тому разі, коли виявить порушення правил класифікації з боку декларанта. Повноваження органу доходів і зборів щодо самостійного визначення коду товару не є дискреційними та обумовлені виключно наявністю порушення правил класифікації з боку декларанта.

Відповідно до частини п`ятої статті 69 МК України рішення митних органів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов`язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням митного органу щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Як вбачається з матеріалів справи, Рішенням Київської міської митниці ДФС про визначення коду товару від 09.08.2019 № KT-UA-2019, код товару за УКТЗЕД (Ліки для людей розфасовані для роздрібної торгівлі не в аерозольній упаковці: Препарат «Табекс(R)»…..) змінено з « » (ставка мита - 0%) на « » (ставка мита - 8%).

Зазначене Рішення в розділах «опис товару (графа 31 ВМД)» містить детальний опис товару по коду УКТЗЕД » » та детальний опис товару по коду УКТЗЕД » ».

Як вбачається з поданих позивачем митних декларацій № UA 100050/2019/284411 від 14.08.2019 та від 16.08.2019 №UA 100050/2019/00070, а також супровідних документів до вказаних митних декларацій, заявлений позивачем до митного ввезення товар за описом співпадає з визначення опису товару по коду УКТЗЕД » ».

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що позивач, подаючи митні декларації № від 14.08.2019 UA 100050/2019/284411 та від 16.08.2019 №UA 100050/2019/00070 повинен був врахувати рішенням Київської міської митниці ДФС про визначення коду товару від 09.08.2019 № KT-UA-2019.

Натомість декларант, зазначаючи код товару згідно УКТ ЗЕД без врахування рішення про визначення коду товарів від 09.08.2019 № KT-UA-2019, намагався застосувати ставку ввізного мита - 0%.

Крім того колегія суддів враховує, що відповідач-1 двічі запрошував представника позивача до Київської митниці для з`ясування обставин зазначення позивачем товару по коду УКТЗЕД » », проте представник позивачем за відсутності поважних причин до Київської митниці не з`явився.

Таким чином, наведене вище у своїй сукупності свідчить, що Київська митниця, приймаючи оскаржувані у даній справі картки відмови у митному оформленні UA100050/2019/00070 від 16.08.2019 та UA100050/2019/00083 від 20.09.2019, діяло правомірно та обґрунтовано, а тому підстави для задоволення позовних вимог в цій частині відсутні.

Позовні вимоги в частині стягнення 4 298,95 грн. в рахунок відшкодування матеріальної шкоди за зберігання товару є похідними вимогами від первісних та не підлягають задоволенню.

За загальним правилом, що випливає з принципу змагальності, кожна сторона повинна подати докази на підтвердження обставин, на які вона посилається, або на спростування обставин, про які стверджує інша сторона.

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції в повній мірі досліджено всі обставини справи у зв`язку із чим прийшов до правильного висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Відповідно до статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Зі змісту частин 1-4 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Згідно з п.1 ч.1 ст.315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З урахуванням вище викладеного, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права і підстав для його скасування не вбачається, апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а постанова суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст. 241, 242, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Вітаміни» - залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 02 листопада 2021 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та не підлягає касаційному оскарженню.

Головуючий суддя: Л.О. Костюк

Судді: Н.П. Бужак

М.І. Кобаль