Справа № 160/26524/21
Суддя: Коренев Андрій Олексійович
Дата ухвалення: 2022-05-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

23 травня 2022 року Справа № 160/26524/21

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головоючого судді Коренев А.О., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Новомосковського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Новомосковському районі Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро), третя особа: Новомосковського районного відділу Головного управління Державної міграційної служби України у Дніпропетровській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

До Дніпропетровського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовною заявою до Новомосковського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Новомосковському районі Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро), третя особа: Новомосковського районного відділу Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області , в якому позивач просить суд:

визнати противоправними дії Новомосковського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Новомосковському районі Дніпропетровської області Південно-Східного Міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), по відмові у внесенні даних зі зміни шлюбного прізвища ОСОБА_2 на дошлюбне ОСОБА_3 незаконними;

зобов`язати Новомосковський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Новомосковському районі Дніпропетровської області Південно-Східного Міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), внести зміни до актового запису про розірвання шлюбу між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , змінивши позашлюбне прізвище позивачки з ОСОБА_2 на ОСОБА_3 .

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27 січня 2022 року відкрито провадження у справі за цим позовом та ухвалено судовий розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні. Цією ж ухвалою відповідачу було надано строк для подання письмового відзиву на позовну заяву - протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Третя особа - Новомосковський відділу Головного управління Державної міграційної служби України у Дніпропетровській області, пояснень не надали просили справу розглянути без їх участі.

18 квітня 2022 року до суду надійшов відзив від Новомосковського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Новомосковському районі Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро), в якому відповідач заперечував проти задоволення позову. При цьому, зазначив, що Постановою Кабінету Міністрів України від 09 жовтня 2019 р. № 870 про «Деякі питання територіальних органів Міністерства юстиції» ліквідовано як юридичні особи публічного права територіальні органи Міністерства юстиції за переліком згідно з додатком 1 та утворено як юридичні особи публічного права міжрегіональні територіальні органи Міністерства юстиції за переліком згідно з додатком 2. Міжрегіональні територіальні органи Міністерства юстиції, що утворюються згідно з пунктом 2 цієї постанови, є правонаступниками територіальних органів Міністерства юстиції, які ліквідуються згідно з пунктом 1: Південно-Східне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м, Дніпро) - Головного територіального управлінні Дніпропетровській області, Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області, Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області. Відповідно до типового положення про відділи державної реєстрації актів цивільного стану міжрегіональних управлінь Міністерства юстиції України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 11.04.2016 № 1079/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 12 квітня 2016 року « Районні, районні у містах, міські (міст обласного значення), міськрайонні, міжрайонні відділи державної реєстрації актів цивільного стану міжрегіонального управління Міністерства юстиції України (далі - Відділ) є структурними підрозділами міжрегіонального управління Міністерства юстиції України та підпорядковуються Управлінню державної реєстрації міжрегіонального управління Міністерства юстиції України через Відділ Управління державної реєстрації». Відповідно до положення про Новомосковський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Новомосковському районі Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) відділ є структурним підрозділом Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро). Згідно з даними Державного реєстру актів цивільного стану громадян відділом встановлено, що в актовому записі № 16 про шлюб гр. ОСОБА_4 та ОСОБА_5 (прізвище нареченої до реєстрації шлюбу ОСОБА_3 ) складеному 16.06.1999 року виконавчим комітетом Губиниської селищної ради Новомосковського району Дніпропетровської області проставлено відмітку про розірвання шлюбу на підставі рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 10.11.2010 року, справа № 2-4404. З копії рішення суду, доданого до даної позовної заяви, не вбачається волевиявлення позивача про зміну прізвища з ОСОБА_2 на дошлюбне прізвище ОСОБА_3 . У зв`язку з чим після розірвання шлюбу, на підставі даного рішення суду, прізвище дружини не змінюється з шлюбного на дошлюбне.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29 березня 2022 року справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження у підготовче засідання на 18 квітня 2022 року.

У підготовче засідання 18 квітня 2022 року сторони не з`явились, про дату, час і місце розгляду справи повідомлялися належним чином, причини неявки суду не повідомили.

Підготовче засідання було відкладено на 02 травня 2022 року о 13:30 год.

У підготовче засідання 02 травня 2022 року сторони не з`явились, про дату, час і місце розгляду справи повідомлялися належним чином, причини неявки суду не повідомили.

Підготовче засідання було відкладено на 23 травня 2022 року о 13:30 год.

У підготовче засідання 23 травня 2022 року представник відповідача надала заяву про залишення без розгляду позовної заяви, у зв`язку з повторною неявкою позивачки та її представника, просила справу розглянути в порядку письмового провадженні.

У підготовче засідання 23 травня 2022 року позивачка та її представник не з`явились, про дату, час і місце розгляду справи повідомлялися належним чином, причини неявки суду не повідомили.

Судові повістки повернулись до суду без вручення позивачу та її представнику з незалежних від суду причин - у зв`язку з відсутністю адресата за вказаною адресою; за закінченням терміну зберігання, згідно з наявними на поштових конвертах довідками про причини повернення (а.с. 57,68,77,78).

У разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином (ч. 11 ст. 126 КАС України).

Отже, позивачка та її представник вважається належно повідомленими про дату, час і місце судових засідань та з огляду на матеріали справи у суду відсутні підстави для надання цим обставинам іншої правової оцінки.

Суд констатує, що позивач та представник позивача не повідомили про причини повторної неявки у судове засідання та не надали заяви про розгляд справи за їх відсутності.

Судом на підставі ч. 4 ст. 229 КАС, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Надаючи правову оцінку вказаним обставинам суд виходить з наступного.

Згідно з вимогами п.4 ч.1 ст.240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Перше неприбуття в судове засідання без поважних причин, відповідно до ч.2 ст.128 КАС України, тягне за собою відкладення розгляду справи, а друге - залишення позовної заяви без розгляду на підставі п.4 ч.1 ст. 240 КАС України.

Таким чином, наведеними нормами окреслено характер процесуальної поведінки, яка зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їхню реалізацію так, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без значних затримок та невиправданих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема, щодо явки у судове засідання.

З п. 4 ч.1 ст.240 КАС України слідує, що правило про залишення позову без розгляду у випадку повторної неявки має застосовуватися до позивачів, які не є суб`єктами владних повноважень.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 12 березня 2020 року по справі № 160/4719/19.

Згідно з вимогами ч.5 ст.205 КАС України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Таким чином, при вирішенні питання про залишення позовної заяви без розгляду підлягає з`ясуванню: чи належним чином позивача було повідомлено про судовий розгляд перший і другий раз; чи обидва рази були відсутні поважні причини неприбуття позивача або інформація про такі причини; чи відсутня заява позивача про розгляд справи за його відсутності.

Так, суд зазначає, що позивачка та її представник повідомлялись про дати розгляду справи належним чином, зокрема направленням судових повісток на зазначенні в позовній заяві поштові адреси, проте судові повістки не були врученні позивачці та її представнику, у зв`язку з відсутність за вказаною адресою.

Крім того, судом здійснювалось повідомлення про розгляд справи на електрону адресу представника позивача Вислоцьку Г.О. та здійснено телефонограму на її номер телефону НОМЕР_1 (а.с. 70).

Однак, ні Позивачка ні її представник, суд про причини неявки не повідомили, будь-яких заяв або клопотань до суду не надали. Заяви та клопотання про зміну фактичного місця проживання від позивача до суду не надходили.

Відповідно до положень, передбачених ч.1, 2 ст.44 КАС України учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки. Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Суд зазначає, що крім наявних прав, учасники справи наділені також певними обов`язками, що кореспондують процесуальним правам інших осіб, та дають змогу здійснювати ефективний розгляд справи судом. При цьому, процесуальні права і обов`язки будь-якої особи, яка бере участь у справі, не можуть визнаватися більш або менш важливими ніж права і обов`язки другої особи, яка бере участь у справі. Неповідомлення про причини неприбуття за правовими наслідками прирівняне до неприбуття в судове засідання без поважних причин. Причини неприбуття слід визнавати неповажними, якщо за таких причин особа мала реальну можливість прибути в судове засідання або надіслати свого представника. Тож поважність причин неприбуття є оціночною категорією, яка залежить від конкретних обставин, тому про вирішення цього питання суд постановляє вмотивовану ухвалу.

Судом враховано, що в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (§ 66-69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський Суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення ЄСПЛ у справі «Каракуця проти України»).

Судом вжито всі залежні від нього заходи для повідомлення позивачки належним чином про дату час і місце проведення судових засідань за її участю для реалізації нею права судового захисту його прав та інтересів.

Зважаючи на повторне неприбуття позивача у судові засідання, що перешкоджає розгляду справи, відсутність повідомлення про причини неявки і заяви про розгляд справи без позивача, суд дійшов висновку про наявність передбачених п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України підстав для залишення позову без розгляду.

Керуючись п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Новомосковського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Новомосковському районі Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро), третя особа: Новомосковського районного відділу Головного управління Державної міграційної служби України у Дніпропетровській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії, - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що згідно з ч.4 ст.240 КАС України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до вимог ст.256 КАС України та може бути оскаржена в строки, передбачені ст.295 КАС України.

Суддя А.О. Коренев