Справа № 120/2177/21-а
Суддя: Крапівницька Н. Л.
Дата ухвалення: 2022-05-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А
про поворот виконання рішення

м. Вінниця

20 травня 2022 р. Справа № 120/2177/21-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Крапівницької Н. Л.,

розглянувши заяву про поворот виконання рішення суду у справі за позовом:

ОСОБА_1

до військової частини НОМЕР_1

про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Вінницького окружного адміністративного суду знаходиться адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про изнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

19.04.2022 на адресу суду надійшла заява військової частини НОМЕР_1 про поворот виконання рішення по справі за №120/2177/21-а.

Ухвалою суду від 25.04.2022 призначено дану заяву до розгляду на 20.05.2022. У судове засідання сторони не з`явились, їх неявка не перешкоджає розгляду заяви.

Розглянувши заяву та, дослідивши матеріали справи, суд зазначає наступне.

Рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 19.08.2021 у справі за №120/2177/21-а адміністративний позов задоволено. Визнано протиправними дії Військової частини НОМЕР_1 щодо не нарахування та не виплати ОСОБА_1 індексації грошового забезпечення за період з 16.04.2014 до 14.07.2017. Зобов`язано Військову частину НОМЕР_1 нарахувати та виплатити ОСОБА_1 індексацію грошового забезпечення за період з 16.04.2014 до 14.07.2017. Стягнути на користь ОСОБА_1 8000 грн (вісім тисяч гривень) витрат на професійну правничу допомогу з рахунок бюджетних асигнувань Військової частини НОМЕР_1 .

Не погоджуючись з даним рішенням, Військова частина НОМЕР_1 , скориставшись своїм правом на оскарження, подала апеляційну скаргу від 02.12.2021 до Сьомого апеляційного адміністративного суду.

Постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 25.03.2022 рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 19.08.2021 у справі за №120/2177/21-а, змінено. Постановлено, абзац четвертий рішення викласти в наступній редакції: "Стягнути на користь ОСОБА_1 1000 грн (одну тисячу гривень) витрат на професійну правничу допомогу з рахунок бюджетних асигнувань Військової частини НОМЕР_1 ". У решті рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 19.08.2021 у справі за №120/2177/21-а, залишено без змін.

Головним Управлінням Державної казначейської служби України у Вінницькій області 09.12.2021 згідно меморіальних ордерів від 08.12.2021 за №973, 974 було здійснено безспірне списання коштів з рахунків Військової частини НОМЕР_1 у сумі 4098.30 грн та 3901,70 грн.

Отже, органами Державної казначейської служби України було примусово стягнуто кошти з Військової частини НОМЕР_1 у розмірі 8 000 грн, що на 7 000 грн перевищує суму покладеного на Військову частину НОМЕР_1 зобов`язання судом.

Згідно ч.7 ст.380 Кодексу адміністративного судочинства України якщо питання про поворот виконання судового рішення не було вирішене згідно із частинами першою - третьою цієї статті, заява відповідача про поворот виконання розглядається адміністративним судом, який розглядав справу як суд першої інстанції.

Відповідно ч.8 ст.380 КАС України заява про поворот виконання може бути подана протягом одного року з дня ухвалення відповідного рішення суду апеляційної чи касаційної інстанції або з дня ухвалення рішення при новому розгляді справи за результатами перегляду рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Відповідно до ст.380 КАС України суд апеляційної чи касаційної інстанції, приймаючи постанову, вирішує питання про поворот виконання, якщо, скасувавши рішення (визнавши його нечинним), він: 1) закриває провадження у справі; 2) залишає позов без розгляду; 3) відмовляє в позові повністю; 4) задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі.

Якщо рішення після його виконання скасовано і справу повернуто на новий розгляд, суд, ухвалюючи рішення, вирішує питання про поворот виконання, якщо при новому розгляді справи він: 1) закриває провадження у справі; 2) залишає позов без розгляду; 3) відмовляє в позові повністю; 4) задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі.

Суд вирішує питання про поворот виконання, якщо за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами він: 1) закриває провадження у справі; 2) залишає позов без розгляду; 3) відмовляє в позові повністю; 4) задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі.

Питання про поворот виконання рішення суд вирішує за наявності відповідної заяви сторони.

До заяви про поворот виконання рішення шляхом повернення стягнутих грошових сум, майна або його вартості додається документ, який підтверджує те, що суму, стягнуту за раніше прийнятим рішенням, списано установою банку або майно вилучено державним виконавцем.

За подання заяви про поворот виконання судовий збір не сплачується.

Якщо питання про поворот виконання судового рішення не було вирішене згідно із частинами першою - третьою цієї статті, заява відповідача про поворот виконання розглядається адміністративним судом, який розглядав справу як суд першої інстанції.

Заява про поворот виконання може бути подана протягом одного року з дня ухвалення відповідного рішення суду апеляційної чи касаційної інстанції або з дня ухвалення рішення при новому розгляді справи за результатами перегляду рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Як зазначив Конституційний Суд у рішенні від 2.11.2011 у справі №13-рп/2011, поворот виконання рішення це цивільна процесуальна гарантія захисту майнових прав особи, яка полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення та повернення стягувачем відповідачу (боржнику) всього одержаного за скасованим (зміненим) рішенням. Інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення, та є способом захисту цих прав у разі отримання стягувачем за виконаним та у подальшому скасованим (зміненим) судовим рішенням неналежного, безпідставно стягненого майна (або виконаних дій), оскільки правова підстава для набуття майна (виконання дій) відпала.

Отже, інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення, та є способом захисту цих прав у разі отримання стягувачем за виконаним та у подальшому скасованим (зміненим) судовим рішенням неналежного, безпідставно стягненого майна (або виконаних дій), оскільки правова підстава для набуття майна (виконання дій) відпала.

Таким чином, з наведених правових норм випливає, що за допомогою інституту повороту, виконання судового рішення, яке було скасоване або змінене, зокрема, у такий спосіб, що стягувач повинен повернути боржнику те, що він отримав за таким судовим рішенням. А отже, поворот виконання рішення спрямований на забезпечення інтересів добросовісного боржника, який виконав судове рішення, яке, як згодом виявилося, було помилковим.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку про задоволення заяви військової частини НОМЕР_1 та здійснення повороту виконання рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 19.08.2021 у справі за №120/2177/21-а.

Крім того, вирішуючи процесуальне питання, суд враховує, що згідно п.71 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Звежинський проти Польщі» позбавлення майна може бути виправданим, лише якщо воно відбувається в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом. Крім того, будь-яке втручання у право власності має відповідати критерію пропорційності.

Під час втручання необхідно дотримуватися «справедливої рівноваги» між загальними інтересами суспільства і вимогами захисту основних прав людини (рішення у справі «Pressos Compania Naviera S. А.» та інші проти Бельгії). Цю рівновагу буде порушено, якщо людині доведеться нести надто специфічний або надмірний тягар.

При цьому, розглядаючи питання, які мають загальний інтерес, органи державної влади повинні діяти коректно і дуже послідовно (рішення у справі «Беєлер проти Італії»). Крім того, як охоронець громадського порядку держава має моральне зобов`язання бути взірцевою, вона повинна стежити за тим, щоб такими були й державні органи, що захищають публічний порядок.

Суд зазначає, що відповідно до статті 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Проте, попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.

Таким чином, право мирно володіти своїм майном не є абсолютним та може бути обмежено у передбачених законом випадках з метою здійснення контролю за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.

Інститут повороту виконання судового рішення є саме таким випадком, коли держава на законодавчому рівні запровадила легітимне обмеження права мирного володіння майном у випадку, якщо майно набуте особою за судовим рішенням, яке скасовано.

Отже за викладених обставин та наведених правових норм випливає, що за допомогою інституту повороту, виконання судового рішення, яке було скасоване або змінене, зокрема, у такий спосіб, що стягувач повинен повернути боржнику те, що він отримав за таким судовим рішенням. А отже заява про поворот виконання рішення підлягає задоволенню у спосіб, зазначений у заяві, який відповідає положенням ч.5 ст.380 КАС України.

Керуючись положеннями статей 52, 241, 243, 248, 380 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:
Заяву військової частини НОМЕР_1 про поворот виконання рішення задовольнити.

Допустити поворот виконання рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 19.08.2021 у справі за №120/2177/21-а.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь військової частини НОМЕР_1 кошти в сумі 7000 гривень (сім тисяч гривень).

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.
Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.
Позивач - ОСОБА_1 (РНОКПП - НОМЕР_2 ; АДРЕСА_1 , тел. НОМЕР_3 ).
Відповідач - Військова частина НОМЕР_1 ( АДРЕСА_2 , Код ЄДРПОУ НОМЕР_4 ).

Суддя підпис Крапівницька Н. Л.
Згідно з оригіналом Суддя:
Секретар: