Справа № 160/4354/22
Суддя: Жукова Євгенія Олексіївна
Дата ухвалення: 2022-05-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 травня 2022 року Справа № 160/4354/22
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Жукової Є.О., -
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 березня 2022 року, після залишення ухвалою суду від 04.03.2022 р. даної позовної заяви без руху, було відкрито провадження в адміністративній справі №160/4354/22, та справа призначена до розгляду у порядку підготовчого провадження за правилами загального позовного провадження.
Позовні вимоги обґрунтовано наступним.
21.04.2022 р. представником відповідача, шляхом електронного зв`язку, було направлено на адресу суду відзив на позовну заяву, в тексті якого зазначено наступне.
Щодо взаємовідносин з ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «ПОЛІМЕР ТРЕЙДІНГ»
Перевіркою було встановлено, що між ТОВ «ВП «ДНІПРОПЛАСТАВТОМАТ» (Покупець) та ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «ПОЛІМЕР ТРЕЙДІНГ» (Постачальник) був укладений договір від 02.04.2035 року № 0204/Т5ТД.
Відповідно до цього договору Постачальник зобов`язується передати ТМЦ (Поліетилен НІ) РЕ FL. 7000, Поліетилен HDPE Тіреlіп FS 471-02) в кількості, асортименті та по цінах вказаних в Специфікаціях, доданих до договору.
Для підтвердження здійснення господарських операцій позивач надав товарно-транспортні накладні (ТТН).
Також, ТОВ «ВП «ДНІПРОПЛАСТАВТОМАТ» до складу податкового кредиту лютого 2020 року включено суму ПДВ у розмірі 317196,00 гри.
Розрахунки між ТОВ «ВП "ДНІПРОПЛАСТАВТОМАТ» та ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ "ПОЛІМЕР ТРЕЙДІНГ» за надані товари за договором від 02.04.2015 р. №0204/15ТД проводились у безготівковій формі.
Під час перевірки реальності господарських операцій була досліджена діяльність ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «ПОЛІМЕР ТРЕЙДІНГ». Відповідно до інформаційних баз ДПС кількість працівників на товаристві складає - 21 особу. На товаристві значиться 2 складських приміщень. Також, платник податків відповідає критеріям ризиковості.
До перевірки надані копії сертифікатів якості завірені печатками ТОВ «ВП «ДНІПРОПЛАСТАВТОМ АТ», але згідно аналізу не можливо встановити відповідність наданих сертифікатів до реалізованої продукції ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «ПОЛІМЕР ТРЕЙДІНГ» на адресу ТОВ «ВП «ДНІПРОПЛАСТАВТОМАТ». Тобто номенклатура придбаної продукції не відповідає реалізованій. При досліджені постачання ТМЦ та за результатами аналізу ЄРПН ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «ПОЛІМЕРТРЕЙДІНГ» по ланцюгу господарських операцій з руху ТМЦ, котрий зазначений у договорі, встановлено відсутність джерела його законного введення в обіг та реального задекларованого виробництва.
Фактично ТОВ «ВП «ДНІПРОПЛАСТАВТОМАТ» з ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «ПОЛІМЕР ТРЕЙДІНГ» здійснено безпідставне документальне оформлення нереальної господарської операції з одержання товарів при використанні відповідних товарів у господарській діяльності і складено первині документи всупереч норм частини першої ст.9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» та пп.2.1 і 2.2 Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 24.05.95 № 88, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 5 червня 1995р. за №168/704. Оскільки відсутній факт формування згідно з абзацом другим сіг. 1 Закону України «Про бухгалтерський облік та в Україні» відповідного активу, як ресурсу контрольованого у подій внаслідок реального придбання у інших суб`єктів господарювання або власного виробництва. Тобто, відсутня господарська операція як певна дія або подія у визначенні абзацу п`ятого ст. 1 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», в основі якої має бути дійсний рух певного активу.
Враховуючи вищевикладене, неможливо підтвердити реальність фінансово-господарських взаємовідносин із зазначеним контрагентом.
Щодо взаємовідносин з ТОВ «ПК «ТЕРПОЛІМЕР».
Перевіркою було встановлено, що між ТОВ «ВИ «ДНШРОПЛАСТАВТОМАТ» (Покупець) та ТОВ «ПК «ТЕРПОЛІМЕР» (Постачальник) був укладений договір від 27.05.2020 року № ТПЗ-27/05/20-28.
Відповідно до цього договсру Постачальник зобов`язується поставити на адресу позивача ТМЦ (Поліетилен TIPELIN FS 471-02), а покупець, в особі позивача, зобов`язується прийняти та оплатити товар.
Для підтвердження здійснення господарських операцій, Позивачем були надані ТТН.
Також, ТОВ «ВП "ДНШРОПЛАСТАВТОМАТ» до складу податкового кредиту червня 2020 року включено суму ПДВ у розмірі 108152,00 грн.
Під час перевірки реальності господарських операцій була досліджена діяльність ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «ПОЛІМЕР ТРЕЙДІНГ». Відповідно до інформаційних баз ДПС кількість працівників на товаристві складає - 5 осіб. На товаристві значиться: 2 автомобілі та складське приміщення, складських приміщень. Також, платник податків відповідає критеріям ризиковості.
До перевірки надані копії сертифікатів якості завірені печатками ТОВ «ВП «ДНШРОПЛАСТАВТОМАТ», але, як зазначає представник контролюючого органу, відповідно до аналізу не можливо встановити відповідність наданих сертифікатів до реалізованої продукції ТОВ «ПК «ТЕРПОЛІМЕР» на адресу ТОВ «ВП «ДНШРОПЛАСТАВТОМАТ». Тобто, у наданих сертифікатах якості вказано дату відправлення продукції 29.05.2020 року.
За результатами аналізу ЄРПН ТОВ «ПК «ТЕРПОЛІМЕР» по ланцюгу господарських операцій з руху вищевказаного товару встановлено відсутність джерела його законного введення в обіг та реального задекларованого виробництва.
Фактично ТОВ «ВП «ДНШРОПЛАСТАВТОМАТ» з ТОВ «ПК «ТЕРПОЛІМЕР» здійснено безпідставне документальне оформлення нереальної господарської операції з одержання товарів при використанні відповідних товарів у господарській діяльності і складено первині документи всупереч норм частини першої ст.9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» та пп.2.1 і 2.2 Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 24.05.95 № 88, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 5 червня 1995р. за №168/704. Оскільки відсутній факт формування згідно з абзацом другим сі. І Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» відповідного активу, як ресурсу контрольованого у результаті минулих подій внаслідок реального придбання у інших суб`єктів господарювання або власного виробництва. Тобто, відсутня господарська операція як певна дія або подія у визначенні абзацу п`ятого ст. 1 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», в основі якої має бути дійсний рух певного активу.
Отже, неможливо підтвердити реальність фінансово-господарських взаємовідносин з зазначеним контрагентом.
Щодо взаємовідносин з ТОВ «ЛІМАРОКС» (минула назва ТО В «ТК «СКАЙ ПОЛІМЕР»).
Було встановлено, що між ТОВ «ВП «ДНІПРОПЛАСТАВТОМАТ» (Покупець) та ТОВ «ЛІМАРОКС» (Постачальник) був укладений договір від 28.03.2019 року № 250-28.03.2019.
Під час перевірки реальності господарських операцій була досліджена діяльність ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «ПОЛІМЕР ТРЕЙДІНГ». Відповідно до інформаційних баз ДПС кількість працівників на товаристві складає - 13 осіб.
З метою встановлення виробника, згідно проведеного аналізу інформаційних баз контролюючих органів встановлено, що ТОВ «ЛІМАРОКС» закупав товар у компаній не резидентів.
За результатами аналізу ЄРПН вищевказаних контрагентів по ланцюгу господарських операцій з руху вищевказаних товарів/послуг встановлено відсутність джерела їх законного введення в обіг та реального задекларованого виробництва.
Таким чином, сукупність фактів та обставин, що характеризують діяльність суб`єктів господарювання, задіяних в ланцюгу, свідчить про те, що метою їх функціонування є стзорення виключено документообігу по нереальним господарським операціям для отримання податкової вигоди.
Позивач зазначає, що ГУ ДПС у Дніпропетровській області не мало підстав для проведення документальної позапланової виїзної перевірки. Так, на думку позивача, наказ не містить інформації щодо підстав проведення перевірки.
Щодо підстав для проведення перевірки, контролюючим органом зазначено, що в наказі № 622-п від 20.12.2021 року зазначено, що підставою для призначення перевірки є пп. 78.1.1. п. 78.1 ст. 78 та пп. 78.1.4 п. 78.1 ст. 78 ПК України.
Відповідно до змісту пп. 78.1.1 п. 78.1 ст. 78 ПК України, документальна позапланова перевірка здійснюється, якщо «отримано податкову інформацію, що свідчить про порушення платником податків валютного, податкового та іншого не врегульованого цим. Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на обов`язковий письмовий запит контролюючого органу, в якому зазначаються порушення ццм платником податків відповідно валютного, податкового та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту».
Відповідно до змісту пп. 78.1.4 п. 78.1 ст. 78 ПК України, документальна позапланова перевірка здійснюється, якщо «виявлено недостовірність даних, що містяться у податкових деклараціях, поданих платником податків, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на письмовий запит контролюючого органу, в якому зазначено виявлену недостовірність даних та відповідну декларацію протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту».
Проте, позивач не надав інформацію у встановлений ПК України строк. Отже, перевірка була призначена з дотриманням норм чинного законодавства.
Також, позивач посилається на положення п. 81.1. ст. 81 ПК України в якому зазначено, що «посадові особи контролюючого органу мають право приступити до проведення документальної виїзної перевірки, фактичної перевірки за наявності підстав для їх проведення, визначених цим Кодексом, та за умови пред`явлення або надіслання у випадках, визначених цим. Кодексом, таких документів ... копії наказу про проведення перевірки, в якому зазначаються дата видачі, найменування контролюючого органу, найменування та реквізити суб`єкта (прізвище, ім`я, по батькові фізичної особи -платника податку, який перевіряється) та у разі проведення перевірки в іншому місці -адреса об`єкта, перевірка якого проводиться, мета, вид (документальна планова/позапланова або фактична перевірка), підстави для проведення перевірки, визначені цим Кодексом, дата початку і тривалість перевірки, період діяльності, який буде перевірятися. Наказ про проведення перевірки є дійсним за наявності підпису керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу та скріплення печаткою контролюючого органу».
На думку позивача, направление на його адресу наказ не містить інформації щодо фактичних обставин для проведення перевірки.
Однак, в наказі № 622-п від 20.12.2021 року міститься інформація стосовно підстав виходу на перевірки, а саме положення пп. 78.1.1. п. 78.1 ст. 78 та пп. 78.1.4 п. 78.1 ст. 78 ПК України.
Тобто, наказ відповідає вимогам п. 81.1. ст. 81 ПК України, так як у ньому, відповідно до положень ПК України, зазначені «підстави для проведення перевірки». Окрім цього, законодавство не містить додаткових роз`яснень щодо зазначення в наказі додаткової інформації в підставах для проведення перевірки.
Щодо строку проведення перевірки, представник контролюючого органу зазначає, що, перевірка тривала впродовж 15 робочих днів.
Відповідно до положень п. 82.2. ст. 32 ПК України, перевірка платника податків може проводитись впродовж 10 робочих днів. Проте, строк на її проведення може бути продовжений ще на 5 робочих днів.
Позивач, у позовній заяві, вказує, що контролюючим органом було перевищено строк для проведення перевірки. На думку позивача, контролюючий орган міг впоратись впродовж 10 робочих днів та не продовжувати проведення перевірки ще на 5 днів.
Контролюючим органом були отримані первинні документи за 3 дні до закінчення перевірки. Це могло вплинути на якість реалізації проведеної роботи. У зв`язку з чим строк для проведення перевірки був продовжений.
Позиція позивача, в свою чергу, грунтується лише на допущеннях, стосовно того, скільки часу потрібно для дослідження первинних документів. Ніяких фактичних обставин, котрі можуть свідчити про незаконне продовження строків перевірки, - позивач не наводить.
З урахуванням вищеозначеного, представник відповідача просить суд у задоволенні пред`явлених позовних вимог відмовити у повному обсязі.
На підставі викладеного вище, суд розглянув справу відповідно до ст. 262 КАС України в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, враховуючи строк розгляду справи, передбачений ст.258 КАС України.
Із наявних в матеріалах справи документів судом встановлені наступні обставини у даній справі.
Товариство з обмеженою відповідальністю ВИРОБНИЧЕ ПІДПРИЄМСТВО ДНІПРОПЛАСТАВТОМАТ є юридичною особою, що підтверджується відповідними відомостями, які містяться в матеріалах справах.
Товариство з обмеженою відповідальністю ВП ДНІПРОПЛАСТАВТОМАТ провадить діяльність у сфері виробництва засобів упаковки (тари) із пластмас з метою подальшого їх постачання замовникам відповідно до укладених договорів.
Предметом діяльності ТОВ ВП ДНІПРОПЛАСТАВТОМАТ є:
22.22 Виробництво тари з пластмас (основний)
22.21 Виробництво плит, листів, труб і профілів із пластмас
22.29 Виробництво інших виробів із пластмас
46.90 Неспеціалізована оптова торгівля
49.41 Вантажний автомобільний транспорт
Фактичне місцезнаходження Товариство з обмеженою відповідальністю ВПДНІПРОПЛАСТАВТОМАТ відповідає юридичній адресі товариства: м. Дніпро, пр-т Богдана Хмельницького, буд 122.
Приміщення для здійснення господарської діяльності за адресою: м. Дніпро, пр-т. Богдана Хмельницького, буд 122, Товариство з обмеженою відповідальністю ВП ДНІПРОПЛАСТАВТОМАТ використовує на праві користування відповідно до договору оренди приміщення №2015 від 31.12.2014 р.
На виконання запиту № 1 від 20.12.2021 р. ТОВ ВИРОБНИЧЕ ПІДПРИЄМСТВО ДНІПРОПЛАСТАВТОМАТ надало контролюючому органу запитувані документи відповідно до супровідних листів від 22.12.2021 р. за №1 (зареєстрований у контролюючому органі 22.12.2021 за вх.№ 134884/6) та 24.12.2021 р. №2 зареєстрований у контролюючому органі від 24.12.2021 р. за вх. № 135746/6). Відповідно до вказаних супровідних листів було додано договори та первинні документи придбання товарів по взаємовiдносинам з ТОВ "ТОРГОВИЙ ДІМ "ПОЛІМЕР ТРЕЙДІНГ", з ТОВ "ТК "СКАЙ ПОЛІМЕР", з ТОВ "ПК "ТЕРПОЛІМЕР" за запитувані періоди.
В матеріалах справи містяться відомості, що при проведенні перевірки контролюючим органом було використано наступні документа: дані інформаційних баз ДПС України; податкова звітність, надана ТОВ "ВП "ДНІПРОПЛАСТАВТОМАТ" до ДПС України; первинні та бухгалтерські документи ТОВ "ВП "ДНІПРОПЛАСТАВТОМАТ": договори, платіжні доручення, видаткові накладні, картка рахунку 631 та інше.
Акт перевірки від 12.01.2022 р. за №73/04-36-07-05/31614302 позиванчм було отримано особисто уповноваженим представником ТОВ "ВП "ДНІПРОПЛАСТАВТОМАТ" 12.01.2022 р., що підтверджується відомостями, які містяться в матеріалах справи.
В акті від 12.01.2022 р. за №73/04-36-07-05/31614302, контролюючим органом зазначено про створення документообігу по нереальним господарським операціям для отримання податкової вигоди з постачання ТОВ "ВП "ДНІПРОПЛАСТАВТОМАТ": від ТОВ ТОРГОВИЙ ДІМ ПОЛІМЕР ТРЕЙДІНГ поліетилену HDPE Tipelin FS 471-02 загальною вартістю з ПДВ 649 176,00 грн (ПДВ 108 196,00 грн); від ТОВ ПОЛІМЕРНА КОМПАНІЯ ТЕРПОЛІМЕР Поліетилену арт.1210 загальною вартістю з ПДВ 648912,00 грн (ПДВ 108 152,00 грн), та Поліпропілену арт. 2336 загальною вартістю з ПДВ 862 752,00 грн (ПДВ 143 792,00 грн).
Не погодившись з актом перевірки від 12.01.2022 р. за №73/04-36-07-05/31614302, в частині висновків про здійснення безпідставного документального оформлення нереальних господарських операції з одержання товарів з ТОВ "ТОРГОВИЙ ДІМ "ПОЛІМЕР ТРЕЙДІНГ" та ТОВ "ПК "ТЕРПОЛІМЕР", та безпідставного формування податкового кредиту за цими операціями, 25.01.2022 р. ТОВ "ВП "ДНІПРОПЛАСТАВТОМАТ" було подано до ГУ ДПС у Дніпропетровській області заперечення на акт перевірки (вих.№ 22022501, вх. в ГУ ДПС у Дніпропетровській області № 9455/6 від 25.01.2022 р.) з додатковими документами: щодо кожного товару, операція з постачання якого визнана відповідачем як нереальна, ТОВ "ВП "ДНІПРОПЛАСТАВТОМАТ" надано листи з поясненнями від підприємств, які здійснювали постачання товару по ланцюгу постачання, та копії первинних документів щодо поставок товарів, засвідчені такими підприємствами.
27.01.2022 р. комісією контролюючого органу за участі представників ТОВ "ВП "ДНІПРОПЛАСТАВТОМАТ" було проведено розгляд заперечень в режимі відеоконференції.
За результатами розгляду заперечень на акт перевірки, ТОВ "ВП "ДНІПРОПЛАСТАВТОМАТ" було отримано лист від ГУ ДПС у Дніпропетровській області вих. № 8048/6/04-36-07-05 від 28.01.2022 р. Про результати розгляду заперечень, з якого вбачається, що відповідачем не враховано ні заперечення на акт перевірки, ні додатково подані документи, а висновки, викладені в акті перевірки, комісією контролюючого органу визнано «правомірними та такими, що відповідають нормам чинного законодавства».
Між ТОВ "ВП "ДНІПРОПЛАСТАВТОМАТ" (покупець) та ТОВ ТОРГОВИЙ ДІМ ПОЛІМЕР ТРЕЙДІНГ (постачальник) укладено договір поставки за №0204/15ТД від 02.04.2015, відповідно до п. 1.1. якого Постачальник зобов`язується передати, а Покупець прийняти та оплатити на умовах передбачених даним Договором Товар (партію Товару) в кількості, асортименті та по цінах вказаних в Специфікаціях (далі Специфікація), яка є невід`ємною частиною даного Договору.
Відповідно до п. 2.4. договору умови поставки Товару (партії Товару) визначаються Сторонами у Специфікації.
Відповідно до Специфікації №34 від 13.01.2020 до договору постачання №0204/15ТД від 02.04.2015, сторони узгодили умови поставки товарів, зокрема, товару: поліетилен HDPE Tipelin FS 471-02 кількість 22 000 кг ціна за одиницю з ПДВ 29,508 грн, загальна вартість з ПДВ 649 176,00 грн (ПДВ 108 196,00 грн).
У відповідності до п. 4 вказаної специфікації умови поставки: товар має бути поставлений Покупцеві засобами і за рахунок Постачальника. Поставка Товару здійснюється на адресу: м. Дніпро, проспект Богдана Хмельницького, 122.
Додатковою угодою до Специфікації №34 від 13.01.2020 до договору поставки №0204/15ТД від 02.04.2015 внесено зміни до умов оплати: Товар має бути оплачений Покупцем протягом 2 (двох) календарних днів з дня отримання Товару.
На виконання договору поставки №0204/15ТД від 02.04.2015 та специфікації №34 від 13.01.2020 до нього, ТОВ ТОРГОВИЙ ДІМ ПОЛІМЕР ТРЕЙДІНГ поставило Товариству товари, серед яких - поліетилен HDPE Tipelin FS 471-02 кількість 22 000 кг, загальна вартість з ПДВ 649 176,00 грн (ПДВ 108 196,00 грн), про що сторони склали видаткову накладну № 13 від 13.01.2020. Постачання вказаного товару здійснено силами Постачальника на адресу складу Товариства із залученням вантажного автомобіля перевізника ТОВ Карго-8, що підтверджується товарно-транспортною накладною №Р13 від 13.01.2020.
У зв`язку з постачанням товару поліетилен HDPE Tipelin FS 471-02, ТОВ ТОРГОВИЙ ДІМ ПОЛІМЕР ТРЕЙДІНГ склало та зареєструвало податкову накладну № 10 від 13.01.2020 р.
Оплата за товар поліетилен HDPE Tipelin FS 471-02 кількість 22 000 кг в сумі з ПДВ 649 176,00 грн була сплачена позивачем відповідно до платіжного доручення №7084 від 14.01.2020 р.
При цьому, під час перевірки контролюючому органу було надано акт звірки взаємних розрахунків за 1 квартал 2020 між ТОВ ТОРГОВИЙ ДІМ ПОЛІМЕР ТРЕЙДІНГ та ТОВ ВП ДНІПРОПЛАСТАВТОМАТ.
Суд зазначає, що у документах щодо поставки від ТОВ "ТОРГОВИЙ ДIМ "ПОЛІМЕР ТРЕЙДІНГ" до ТОВ ВП ДНІПРОПЛАСТАВТОМАТ, а саме: специфікації №34 від 13.01.2020, видатковій накладній №13 від 13.01.2020, товарно-транспортній накладній №Р13 від 13.01.2020, рахунку 10 від 13.01.2020, назва номенклатури поставленого товару - Поліетилен HDPE TIPELIN FS 471-02.
Аналогічна номенклатура вказана у графі 2 розділу Б зареєстрованої податкової накладної № 10 від 13.01.2020 року.
Щодо операції з постачання товару Поліетилен TIPELIN FS 471-02 (Поліетилен арт. 1210) від ТОВ ПК ТЕРПОЛІМЕР до Товариства з обмеженою відповідальністю «ВИРОБНИЧЕ ПІДПРИЄМСТВО «ДНІПРОПЛАСТАВТОМАТ», суд зазначає наступне.
Між ТОВ «ВИРОБНИЧЕ ПІДПРИЄМСТВО «ДНІПРОПЛАСТАВТОМАТ» (покупець) та ТОВ ПК ТЕРПОЛІМЕР (постачальник) укладено договір постачання за №ТПР-27/05/20-28 від 27.05.2020 р.
Відповідно до п. 2.1. вказаного договору, асортимент (найменування) та кількість товару вказуються специфікаціях та/або накладних, як с невід`ємними частинами Договору.
Відповідно до Додатку № 1 від 27.05.2020 р. до договору постачання сторони погодили наступні умови поставки: товар Поліетилен TIPELIN FS 471-02 кількість 22 000,00 кг, загальна ціна з ПДВ 648 912,00 грн (ПДВ 108 152,00 грн) (п.п. 1, 2 додатку).
Порядок оплати товару: 100% оплата по факту поставки (п. 3 додатку).
Умови поставки товару: силами Постачальника на склад Покупця за адресою м. Дніпро, пр. Б.Хмельницького, 122 (не пізніше 03.06.2020 р.) (п. 4 додатку).
Технічна специфікація до видаткової накладної подавалась до контролюючого органу з супровідним листом за вих.№ 1 від 22.12.2021 р.
Постачання вказаного товару здійснено силами Постачальника зі складу у м. Городок, вул. Львівська, 659-А, на адресу складу Товариства із залученням вантажного автомобіля перевізника ФОП ОСОБА_1 , що підтверджується товарно-транспортною накладною №326 від 02.06.2020 р.
У зв`язку з поставкою товару відповідно до видаткової накладної № 326 від 02.06.2020 р., ТОВ ПК ТЕРПОЛІМЕР склало та зареєструвало податкову накладну №7 від 02.06.2020 р.
На підтвердження вказаних обставин щодо придбання товару, ТОВ "ПК "ТЕРПОЛІМЕР" надало засвідчені його посадовими особами копії митних декларацій № UA305060/2020/005884 вiд 30.05.2020 року та № UA305060/2020/005883 від 30.05.2020 року.
На підставі рахунку №215 від 02.06.2020 р. Товариство здійснило оплату вказаного товару на рахунок ТОВ ПК ТЕРПОЛІМЕР у сумі 648 912,00 грн, що підтверджується платіжним дорученням № 594 від 04.06.2020 р.
Щодо зміни назви товару у різних постачальників: у документах щодо поставки від ТОВ "ПК "ТЕРПОЛІМЕР" до Товариства, а саме: видатковій накладній №326 від 02.06.2020, рахунку на оплату № 215 від 02.06.2020, назва номенклатури поставленого товару - Поліетилен арт. 1210.
Аналогічна номенклатура вказана у графі 2 розділу Б зареєстрованої податкової накладної № 7 від 02.06.2020 року.
ТОВ "ПК "ТЕРПОЛІМЕР" імпортувало вищевказаний товар у компанії -виробника MOL Petrochemicals Private Co LТD (Угорщина) на підставі №UA305060/2020/005884 вiд 30.05.2020 року та № UA305060/2020/005883 від 30.05.2020 року.
Щодо операції з постачання товару Поліпропілен Topilene R200P від ТОВ ПК ТЕРПОЛІМЕР до ТОВ ВП ДНІПРОПЛАСТАВТОМАТ.
Відповідно до Додатку № 2 від 22.07.2020 до договору постачання №ТПР-27/05/20-28 від 27.05.2020 Товариством (покупець) та ТОВ ПК ТЕРПОЛІМЕР (постачальник) погодили наступні умови поставки:
Товар Поліпропілен Topilene R200P кількість 22 000,00 кг, загальна ціна з ПДВ 862 752,00 грн (ПДВ 143 792,00 грн) (п.п. 1, 2 додатку).
Порядок оплати Товару: 100% оплата по факту поставки, але не пізніше 1 (одного) банківського дня з дати поставки (п. 3 додатку).
Умови поставки Товару: силами Покупця зі складу Постачальника за адресою м. Одеса, сел. Більшовик, Балтська Дорога, 71 (не пізніше 30.07.2020 р.) (п. 4 додатку).
Технічна специфікація до видаткової накладної подавалась до контролюючого органу з супровідним листом за вих.№ 1 від 22.12.2021, отже, контролюючий орган мав можливість врахувати зміну назви товару у відповідності до облікових політик постачальників, однак вказані обставини не відображені в Акті перевірки.
Постачання вказаного товару здійснено силами Товариства зі складу Постачальника (м. Одеса, с. Більшовик, Балтська Дорога, 71) на адресу складу Товаристваа із залученням вантажного автомобіля перевізника ФОП ОСОБА_2 , що підтверджується товарно-транспортною накладною №435 від 22.07.2020.
У зв`язку з поставкою товару відповідно до видаткової накладної № 435 від 22.07.2020 р., ТОВ ПК ТЕРПОЛІМЕР склало та зареєструвало податкову накладну: №32 від 22.07.2020 р.
На підставі рахунку №59 від 22.06.2020 р. Товариство здійснило оплату вказаного товару на рахунок ТОВ ПК ТЕРПОЛІМЕР у сумі 862 752,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням № 791 від 22.07.2020 р.
Крім цього, під час перевірки контролюючому органу було надано акти звірки взаємних розрахунків між ТОВ ПК ТЕРПОЛІМЕР та ТОВ ВП ДНІПРОПЛАСТАВТОМАТ: за 2 квартал 2020 р. та за липень 2020 р.
Щодо зміни назви товару у різних постачальників.
У документах щодо поставки від ТОВ "ПК "ТЕРПОЛІМЕР" до Товариства, а саме: видатковій накладній №435 від 22.07.2020, рахунку на оплату № 59 від 22.07.2020, назва номенклатури поставленого товару - Поліпропілен арт. 2336.
Аналогічна номенклатура вказана у графі 2 розділу Б зареєстрованої податкової накладної № 32 від 22.07.2020 року.
Аналогічна номенклатура (Поліпропілен Topilene R200P (25 кг)) вказана у графі 2 розділу Б зареєстрованої податкової накладної № 494 від 17.07.2020 року (продавець ТОВ ТЕЛКО УКРАЇНА, покупець ТОВ "ПК "ТЕРПОЛІМЕР").
У листі вих.№1/4 від 14.01.2022 ТОВ "ПК "ТЕРПОЛІМЕР" надало пояснення щодо зміни назви товарів у відповідності до облікової політики та надано детальну інформацію щодо облікової політики свого товариства.
У вказаній відповіді зазначено, що згiдно облікової політики підприємства ТОВ Полімерна компанія ТЕРПОЛІМЕР облік запасів на підприємстві ведеться в розрізі однорідної групи запасів, згiдно установленого Переліку номенклатурних одиниць, в якому даній групі належить свій унікальний артикул. Також у відповіді ТОВ "ПК "ТЕРПОЛІМЕР" наводить витяг із облікової політики підприємства, згідно якого на підприємстві затверджено Перелік номенклатурних одиниць, що оприбутковуються в однорідну групу обліку запасів та по яким ведеться аналітичний облік в розрізі цієї однорідної групи. Для цієї групи створюється лише ії належний артикул, за яким і ведеться аналітичний бухгалтерський облік запасів на підприємстві.
Якщо на підприємство заходять одні й ті ж самі запаси по технічним характеристикам,тобто за своєю суттю вони є аналогічними та однотипними , але можуть мати різні назви, у зв`язку з купівлею від різних постачальників, то такі запаси мають оприбутковуватися як одна номенклатурна одиниця,тобто однорідна група запасів зі своїм унікальним артикулом, що додається до Переліку номенклатурних одиниць, в якому розшифровується повне найменування від Постачальника та код УКТ ЗЕД, та номер артикула, за яким оприбутковується та ведеться подальший бухгалтерський облік цієї одиниці запасів.
У вказаній відповіді ТОВ "ПК "ТЕРПОЛІМЕР" наводить витяг з Переліку номенклатурних одиниць, що є додатком до облікової політики підприємства, згідно якого:
Постачальниками цього товару визначено, зокрема, Solitrans Universal LLP та MOL PETROCHEMICALS PRIVATE CO LTD.
Постачальниками цього товару визначено, зокрема, MANUCHAR N.V. та ТОВ ТЕЛКО УКРАЇНА.
Правовідносини сторін, що виникають у сфері справляння податків і зборів,зокрема, щодо визначення вичерпного переліку податків і зборів, що справляються в Україні, та порядку їх адміністрування, платників податків та зборів, їх прав та обов`язків, компетенції контролюючих органів, повноважень і обов`язків їх посадових осіб під час здійснення податковою контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, регулюються нормами Конституції України від 28.06.1996 № 254к/96-ВР, Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VI, тощо.
Відповідно до ст.55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.
Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.
Статтями 61, 67 Конституції України встановлено, що кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом. Юридична відповідальність особи має індивідуальний характер.
Відповідно до ст. ст. 6, 13 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 року, кожен має право на справедливий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення, а також кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинено особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.
Відповідно до п.1 ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.
При цьому, суд зауважує, що п.1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обовязку можуть бути різними в залежності від характеру рішення.
Стаття 2 КАС України зазначає, що основними завданнями (принципами) адміністративного судочинства є: 1) верховенство права; 2) рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; 3) гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; 4) змагальність сторін, диспозитивність та офіційне зясування всіх обставин у справі; 5) обовязковість судового рішення; 6) забезпечення права на апеляційний перегляд справи; 7) забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, визначених законом; 8) розумність строків розгляду справи судом; 9) неприпустимість зловживання процесуальними правами; 10) відшкодування судових витрат фізичних та юридичних осіб, на користь яких ухвалене судове рішення.
Одним з принципів адміністративного судочинства, передбачених ч.3 ст.2 КАС України, є принцип верховенства права, який відповідно до ст.6 КАС України, полягає в наступному:суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.
Відповідно до ст. ст.8, 9 КАС України усі учасники адміністративного процесу є рівними перед законом і судом, а розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
За змістом ч. 4 ст. 9 КАС України суд повинен визначити характер спірних правовідносин та зміст правової вимоги, матеріальний закон, який їх регулює, а також факти, що підлягають встановленню і лежать в основі вимог та заперечень; зясувати, які є докази на підтвердження зазначених фактів. Суд прийшов до висновку, що поданих сторонами доказів достатньо для встановлення обставин справи та для ухвалення судового рішення.
Відповідно до ч.1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу, а суд згідно ст. 90 цього Кодексу, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та обєктивному дослідженні.
Відповідно до п.п.14.1.156 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України податкове зобов`язання - сума коштів, яку платник податків, у тому числі податковий агент, повинен сплатити до відповідного бюджету як податок або збір на підставі, в порядку та строки, визначені податковим законодавством (у тому числі сума коштів, визначена платником податків у податковому векселі та не сплачена в установлений законом строк).
Відповідно до ст.21 ПК України визначені обов`язки контролюючих органів, серед яких обов`язок дотримуватись Конституції України та діяти виключно у відповідності з цим Кодексом та іншими законами України, іншими нормативними актами; забезпечувати ефективну роботу та виконання завдань контролюючих органів відповідно до їх повноважень; не допускати поршень прав та охоронюваних законом інтересів громадян, підприємств, установ, організацій.
Статтею 36 ПК України податковим обов`язком визнається обов`язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи. Податковий обов`язок виникає у платника за кожним податком та збором. Податковий обов`язок є безумовним і першочерговим стосовно інших неподаткових обов`язків платника податків, крім випадків, передбачених законом. Виконання податкового обов`язку може здійснюватися платником податків самостійно або за допомогою свого представника чи податкового агента. Відповідальність за невиконання або неналежне виконання податкового обов`язку несе платник податків, крім випадків, визначених цим Кодексом або законами з питань митної справи.
Відповідно до п.44.1 ст.44 ПК України, для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.
Платникам податків забороняється формування показників податкової звітності, митних декларацій на підставі даних, не підтверджених документами, що визначені абзацом першим цього пункту.
У випадках, передбачених статтею 216 Цивільного кодексу України, платники податків мають право вносити відповідні зміни до податкової звітності у порядку, визначеному статтею 50 цього Кодексу.
Згідно з п.55.1. ст.55 ПК України податкове повідомлення-рішення про визначення суми грошового зобов`язання платника податків або будь-яке інше рішення контролюючого органу може бути скасоване контролюючим органом вищого рівня під час проведення процедури його адміністративного оскарження та в інших випадках у разі встановлення невідповідності таких рішень актам законодавства.Процедура адміністративного оскарження рішень органів державної податкової служби є дворівневою.
Контролюючими органами вищого рівня є Державна податкова адміністрація України - для державних податкових адміністрацій в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, які у свою чергу є контролюючими органами вищого рівня для державних податкових інспекцій (п.55.2 ст.55 ПК України).
Порядок оскарження рішень контролюючих органів визначений у ст.56 ПК України, п. 56.1 якої визначає,що рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.
Відповідно до п.51.1 ст.51 ПК України, за зверненням платників податків контролюючі органи надають їм безоплатно індивідуальні податкові консультації з питань практичного застосування окремих норм податкового та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, протягом 25 календарних днів, що настають за днем отримання такого звернення даним контролюючим органом.
Звернення платників податків на отримання індивідуальної податкової консультації в письмовій формі повинно містити:
найменування для юридичної особи або прізвище, ім`я, по батькові для фізичної особи, податкову адресу, а також номер засобу зв`язку та адресу електронної пошти, якщо такі наявні; код згідно з ЄДРПОУ (для юридичних осіб) або реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) або серію та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомили про це відповідному контролюючому органу і мають відмітку у паспорті); зазначення, в чому полягає практична необхідність отримання податкової консультації; підпис платника податків; дату підписання звернення.
На звернення платника податків, що не відповідає вимогам, зазначеним у цьому пункті, податкова консультація не надається, а надсилається відповідь у порядку та строки, передбачені Законом України "Про звернення громадян".
Уповноважена особа центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, може прийняти рішення про продовження строку розгляду звернення на отримання індивідуальної податкової консультації понад 25-денний строк, але не більше 10 календарних днів, та письмово повідомити про це платнику податків до закінчення строку, визначеного абзацом першим цього пункту.
У разі коли платник податків вважає, що контролюючий орган неправильно визначив суму грошового зобов`язання або прийняв будь-яке інше рішення, що суперечить законодавству або виходить за межі повноважень контролюючого органу, встановлених цим Кодексом або іншими законами України, він має право звернутися до контролюючого органу вищого рівня із скаргою про перегляд цього рішення (п.56.2 ст.56 ПК України).
Згідно з п. 56.18. ст.56 ПК України з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення - рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання у будь-який момент після отримання такого рішення.
Відповідно до п.58.1 ст. 58 Податкового кодексу України, у разі коли сума грошового зобов`язання платника податків, передбаченого податковим або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, розраховується контролюючим органом відповідно до статті 54 цього Кодексу (крім декларування товарів, передбаченого для громадян), або у разі коли за результатами перевірки контролюючий орган встановлює факт невідповідності суми бюджетного відшкодування сумі, заявленій у податковій декларації, або зменшує розмір задекларованого від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, розрахованого платником податків відповідно до розділу V цього Кодексу, такий контролюючий орган надсилає (вручає) платнику податків податкове повідомлення-рішення.
Податкове повідомлення-рішення містить підставу для такого нарахування (зменшення) податкового зобов`язання та/або зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість; посилання на норму цього Кодексу та/або іншого закону, контроль за виконанням якого покладено на контролюючі органи, відповідно до якої був зроблений розрахунок або перерахунок грошових зобов`язань платника податків; суму грошового зобов`язання, що повинен сплатити платник податку; суму зменшеного (збільшеного) бюджетного відшкодування та/або зменшення від`ємного значення результатів господарської діяльності або від`ємного значення суми податку на додану вартість; граничні строки сплати грошового зобов`язання та/або строки виправлення платником податків показників податкової звітності; попередження про наслідки несплати грошового зобов`язання або внесення виправлень до показників податкової звітності в установлений строк; граничні строки, передбачені цим Кодексом для оскарження податкового повідомлення-рішення.
До податкового повідомлення-рішення додається розрахунок податкового зобов`язання та штрафних (фінансових) санкцій.
Форма та порядокнадіслання податкового повідомлення-рішення і розрахунку грошового зобов`язання визначається центральним контролюючим органом.
Відповідно до п.п. 61.1. ст. 61 ПК України податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Способи здійснення податкового контролю перелічені у ст.62 ПК України, до них відноситься, зокрема, відповідно до п.62.1.3. ПК України здійснення податкового контролю шляхом проведення перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.
Відповідно до п.75.1 ст.75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Відповідно до ст.78 ПК України, документальна позапланова перевірка здійснюється за наявності хоча б однієї з таких підстав:
отримано податкову інформацію, що свідчить про порушення платником податків валютного, податкового та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на обов`язковий письмовий запит контролюючого органу, в якому зазначаються порушення цим платником податків відповідно валютного, податкового та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту;
платником податків не подано в установлений законом строк податкову декларацію, розрахунки, звіт про контрольовані операції або документацію з трансфертного ціноутворення, якщо їх подання передбачено законом;
платником податків подано контролюючому органу уточнюючий розрахунок з відповідного податку за період, який перевірявся контролюючим органом;
виявлено недостовірність даних, що містяться у податкових деклараціях, поданих платником податків, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на письмовий запит контролюючого органу, в якому зазначено виявлену недостовірність даних та відповідну декларацію протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту;
платником податків подано в установленому порядку контролюючому органу заперечення до акта перевірки та/або додаткові документи в порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, або скаргу на прийняте за її результатами податкове повідомлення-рішення, в яких вимагається повний або частковий перегляд результатів відповідної перевірки або скасування прийнятого за її результатами податкового повідомлення-рішення у разі, коли платник податків у своїй скарзі (запереченнях) посилається на обставини, що не були досліджені під час перевірки, та об`єктивний їх розгляд неможливий без проведення перевірки. Така перевірка проводиться виключно з питань, що стали предметом оскарження.
Наказ про проведення документальної позапланової перевірки з підстав, зазначених у цьому підпункті, видається:
у разі розгляду заперечення до акта перевірки та/або додаткових документів у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, - контролюючим органом, який проводив перевірку;
під час проведення процедури адміністративного оскарження - контролюючим органом вищого рівня, який розглядає скаргу платника податків;
розпочато процедуру реорганізації юридичної особи (крім перетворення), припинення юридичної особи або підприємницької діяльності фізичної особи - підприємця, закриття постійного представництва чи відокремленого підрозділу юридичної особи, в тому числі іноземної компанії, організації, порушено провадження у справі про визнання банкрутом платника податків або подано заяву про зняття з обліку платника податків;
Документальна позапланова перевірка з підстав, визначених у цьому підпункті, проводиться виключно щодо законності декларування заявленого до відшкодування з бюджету податку на додану вартість та/або з від`ємного значення з податку на додану вартість, яке становить більше 100 тис. гривень;
щодо платника податку подано скаргу:
про ненадання таким платником податків податкової накладної покупцю або про допущення продавцем товарів/послуг помилок при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної, передбачених пунктом 201.1 статті 201 цього Кодексу, та/або порушення продавцем/покупцем граничних термінів реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної та/або розрахунку коригування у разі ненадання таким платником податків протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання письмового запиту контролюючого органу, в якому зазначається інформація із скарги, пояснень та документального підтвердження на цей запит;
про ненадання таким платником податків акцизної накладної покупцю або про порушення порядку заповнення та/або порядку реєстрації акцизної накладної у разі ненадання таким платником податків протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання письмового запиту контролюючого органу, в якому зазначається інформація із скарги, пояснень та документального підтвердження на цей запит;
отримано судове рішення суду (слідчого судді) про призначення перевірки, винесену ними відповідно до закону;
контролюючим органом вищого рівня в порядку контролю за діями або бездіяльністю посадових осіб контролюючого органу нижчого рівня здійснено перевірку документів обов`язкової звітності платника податків або матеріалів документальної перевірки, проведеної контролюючим органом нижчого рівня, і виявлено невідповідність висновків акта перевірки вимогам законодавства або неповне з`ясування під час перевірки питань, що повинні бути з`ясовані під час перевірки для винесення об`єктивного висновку щодо дотримання платником податків вимог законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Наказ про проведення документальної позапланової перевірки в цьому випадку приймається контролюючим органом вищого рівня лише у тому разі, коли стосовно посадових осіб контролюючого органу нижчого рівня, які проводили документальну перевірку зазначеного платника податків, розпочато службове розслідування або їм повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення;
у разі отримання інформації про ухилення податковим агентом від оподаткування виплаченої (нарахованої) найманим особам (у тому числі без документального оформлення) заробітної плати, пасивних доходів, додаткових благ, інших виплат та відшкодувань, що підлягають оподаткуванню, у тому числі внаслідок неукладення платником податків трудових договорів з найманими особами згідно із законом, а також здійснення особою господарської діяльності без державної реєстрації. Така перевірка проводиться виключно з питань, що стали підставою для проведення такої перевірки;
у разі отримання документально підтвердженої інформації та даних, що свідчать про невідповідність умов контрольованої операції принципу "витягнутої руки" та/або встановлення невідповідності умов контрольованої операції принципу "витягнутої руки" у порядку, передбаченому підпунктом 39.5.1.1 підпункту 39.5.1 пункту 39.5 статті 39 цього Кодексу;
неподання платником податків або подання з порушенням вимог пункту 39.4 статті 39 цього Кодексу звіту про контрольовані операції та/або документації з трансфертного ціноутворення або у разі встановлення порушень під час моніторингу такого звіту або документації відповідно до вимог пунктів 39.4 і 39.5 статті 39 цього Кодексу;
отримано звіт про контрольовані операції, надісланий платником податків відповідно до пункту 39.4 статті 39 цього Кодексу. У такому разі перевірка проводиться виключно з питань контролю трансфертного ціноутворення;
платником податків не подано в установлений пунктом 50.3 статті 50 цього Кодексу строк уточнюючий розрахунок для виправлення помилок, виявлених за результатами електронної перевірки, проведеної за заявою платника податків;
виявлено розбіжності даних, що містяться у зареєстрованих акцизних накладних/розрахунках коригування в Єдиному реєстрі акцизних накладних та деклараціях з акцизного податку, поданих платником акцизного податку, що реалізує пальне або спирт етиловий;
платником податків не надано для проведення зустрічної звірки інформацію, визначену у запиті контролюючого органу, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту. Така перевірка проводиться виключно з питань, зазначених у запиті контролюючого органу.
платником податку подано заяву про проведення перевірки до поданої заявки на поповнення обсягів залишку пального відповідно до пункту 29 підрозділу 5 розділу XX "Перехідні положення" цього Кодексу.
Обмеження у підставах проведення перевірок платників податків, визначені цим Кодексом, не поширюються на перевірки, що проводяться на звернення такого платника податків, або перевірки, що проводяться у межах кримінального провадження.
Контролюючим органам забороняється проводити документальні позапланові перевірки, які передбачені підпунктами 78.1.1, 78.1.4, 78.1.8 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу, у разі, якщо питання, що є предметом такої перевірки, були охоплені під час попередніх перевірок платника податків.
Працівникам податкової міліції забороняється брати участь у проведенні планових та позапланових виїзних перевірок платників податків, що проводяться контролюючими органами, якщо такі перевірки не пов`язані з веденням оперативно-розшукових справ або здійсненням кримінального провадження стосовно таких платників податків (посадових осіб платників податків), що знаходяться в їх провадженні. Перевірки платників податків податковою міліцією проводяться у межах повноважень, визначених законом, та в порядку, передбаченому Законом України "Про оперативно-розшукову діяльність", Кримінальним процесуальним кодексом України та іншими законами України.
Про проведення документальної позапланової перевірки керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу приймає рішення, яке оформлюється наказом.
Право на проведення документальної позапланової перевірки платника податків надається лише у випадку, коли йому до початку проведення зазначеної перевірки вручено у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу, копію наказу про проведення документальної позапланової перевірки.
Допуск посадових осіб контролюючих органів до проведення документальної позапланової виїзної перевірки здійснюється згідно із статтею 81 цього Кодексу. Документальна позапланова невиїзна перевірка здійснюється у порядку, передбаченому статтею 79 цього Кодексу.
Строки проведення документальної позапланової перевірки встановлені статтею 82 цього Кодексу.
Перелік матеріалів, які можуть бути підставою для висновків під час проведення документальної позапланової перевірки, та порядок надання платниками податків документів для такої перевірки встановлено статтями 83, 85 цього Кодексу.
Порядок оформлення результатів документальної позапланової перевірки встановлено статтею 86 цього Кодексу.
Перевірка платника податків з питань повноти нарахування і сплати податків та зборів під час здійснення контрольованих операцій проводиться з урахуванням особливостей, визначених статтею 39 цього Кодексу.
Відповідно до п.85.2 ст.85 ПК України, платник податків зобов`язаний надати посадовим (службовим) особам контролюючих органів у повному обсязі всі документи, що належать або пов`язані з предметом перевірки. Такий обов`язок виникає у платника податків після початку перевірки.
Відповідно до п.п.134.1.1 ст.134 ПК України, прибуток із джерелом походження з України та за її межами, який визначається шляхом коригування (збільшення або зменшення) фінансового результату до оподаткування (прибутку або збитку), визначеного у фінансовій звітності підприємства відповідно до національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку або міжнародних стандартів фінансової звітності, на різниці, які виникають відповідно до положень цього Кодексу.
Якщо відповідно до цього розділу передбачено здійснення коригування шляхом збільшення фінансового результату до оподаткування, то в цьому разі відбувається:
зменшення від`ємного значення фінансового результату до оподаткування (збитку);
збільшення позитивного значення фінансового результату до оподаткування (прибутку).
Якщо відповідно до цього розділу передбачено здійснення коригування шляхом зменшення фінансового результату до оподаткування, то в цьому разі відбувається:
збільшення від`ємного значення фінансового результату до оподаткування (збитку);
зменшення позитивного значення фінансового результату до оподаткування (прибутку).
Для платників податку, у яких річний дохід від будь-якої діяльності (за вирахуванням непрямих податків), визначений за правилами бухгалтерського обліку за останній річний звітний (податковий) період не перевищує двадцяти мільйонів гривень, об`єкт оподаткування може визначатися без коригування фінансового результату до оподаткування на усі різниці (крім від`ємного значення об`єкта оподаткування минулих податкових (звітних) років), визначені відповідно до положень цього розділу. Платник податку, у якого річний дохід (за вирахуванням непрямих податків), визначений за правилами бухгалтерського обліку за останній річний звітний (податковий) період не перевищує двадцяти мільйонів гривень, має право прийняти рішення про незастосування коригувань фінансового результату до оподаткування на усі різниці (крім від`ємного значення об`єкта оподаткування минулих податкових (звітних) років), визначені відповідно до положень цього розділу, не більше одного разу протягом безперервної сукупності років в кожному з яких виконується цей критерій щодо розміру доходу. Про прийняте рішення платник податку зазначає у податковій звітності з цього податку, що подається за перший рік в такій безперервній сукупності років. В подальші роки такої сукупності коригування фінансового результату також не застосовуються (крім від`ємного значення об`єкта оподаткування минулих податкових (звітних) років).
Якщо у платника, який прийняв рішення про незастосування коригувань фінансового результату до оподаткування на усі різниці (крім від`ємного значення об`єкта оподаткування минулих податкових (звітних) років), визначені відповідно до положень цього розділу, в будь-якому наступному році річний дохід (за вирахуванням непрямих податків), визначений за правилами бухгалтерського обліку за останній річний звітний (податковий) період перевищує двадцять мільйонів гривень, такий платник визначає об`єкт оподаткування починаючи з такого року шляхом коригування фінансового результату до оподаткування на усі різниці, визначені відповідно до положень цього розділу.
Для цілей цього підпункту до річного доходу від будь-якої діяльності, визначеного за правилами бухгалтерського обліку, включається дохід (виручка) від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг), інші операційні доходи, фінансові доходи та інші доходи.
Відповідно до п.198.1 ст.198 ПК України, до податкового кредиту відносяться суми податку, сплачені/нараховані у разі здійснення операцій з:
а) придбання або виготовлення товарів та послуг;
б) придбання (будівництво, спорудження, створення) необоротних активів (у тому числі у зв`язку з придбанням та/або ввезенням таких активів як внесок до статутного фонду та/або при передачі таких активів на баланс платника податку, уповноваженого вести облік результатів спільної діяльності);
в) отримання послуг, наданих нерезидентом на митній території України, та в разі отримання послуг, місцем постачання яких є митна територія України;
г) ввезення необоротних активів на митну територію України за договорами оперативного або фінансового лізингу;
ґ) ввезення товарів та/або необоротних активів на митну територію України.
Відповідно до п.198.3 ст.198 ПК України, податковий кредит звітного періоду визначається виходячи з договірної (контрактної) вартості товарів/послуг та складається із сум податків, нарахованих (сплачених) платником податку за ставкою, встановленою пунктом 193.1 статті 193 цього Кодексу, протягом такого звітного періоду у зв`язку з: придбанням або виготовленням товарів та наданням послуг; придбанням (будівництвом, спорудженням) основних фондів (основних засобів, у тому числі інших необоротних матеріальних активів та незавершених капітальних інвестицій у необоротні капітальні активи); ввезенням товарів та/або необоротних активів на митну територію України.
Нарахування податкового кредиту здійснюється незалежно від того, чи такі товари/послуги та основні фонди почали використовуватися в оподатковуваних операціях у межах провадження господарської діяльності платника податку протягом звітного податкового періоду, а також від того, чи здійснював платник податку оподатковувані операції протягом такого звітного податкового періоду.
Відповідно до п.198.6 ст.198 ПК України, не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними/розрахунками коригування до таких податкових накладних чи не підтверджені митними деклараціями, іншими документами, передбаченими пунктом 201.11 статті 201 цього Кодексу.
У разі коли на момент перевірки платника податку контролюючим органом суми податку, попередньо включені до складу податкового кредиту, залишаються не підтвердженими зазначеними у абзаці першому цього пункту документами, платник податку несе відповідальність відповідно до цього Кодексу.
Податкові накладні, отримані з Єдиного реєстру податкових накладних, є для отримувача товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
У разі якщо платник податку не включив у відповідному звітному періоді до податкового кредиту суму податку на додану вартість на підставі отриманих податкових накладних/розрахунків коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, таке право зберігається за ним протягом 1095 календарних днів з дати складення податкової накладної/розрахунку коригування.
Суми податку, сплачені (нараховані) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, зазначені в податкових накладних/розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних з порушенням строку реєстрації, включаються до податкового кредиту за звітний податковий період, в якому зареєстровано податкові накладні/розрахунки коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, але не пізніше ніж через 1095 календарних днів з дати складення податкових накладних/розрахунків коригування до таких податкових накладних, у тому числі для платників податку, які застосовують касовий метод.
Не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) відповідно до підпункту 191.1.2 пункту 191.1 статті 191 цього Кодексу оператором поштового зв`язку, експрес-перевізником.
Відповідно до п.201.1 ст.201 ПК України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
У податковій накладній зазначаються в окремих рядках такі обов`язкові реквізити:
а) порядковий номер податкової накладної;
б) дата складання податкової накладної;
в) повна або скорочена назва, зазначена у статутних документах юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник податку на додану вартість, - продавця товарів/послуг;
г) податковий номер платника податку (продавця та покупця). У разі постачання/придбання філією (структурним підрозділом) товарів/послуг, яка фактично є від імені головного підприємства - платника податку стороною договору, у податковій накладній, крім податкового номера платника податку додатково зазначається числовий номер такої філії (структурного підрозділу);
д) повна або скорочена назва, зазначена у статутних документах юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник податку на додану вартість, - покупця (отримувача) товарів/послуг;
е) опис (номенклатура) товарів/послуг та їх кількість, обсяг;
є) ціна постачання без урахування податку;
ж) ставка податку та відповідна сума податку в цифровому значенні;
з) загальна сума коштів, що підлягають сплаті з урахуванням податку;
і) код товару згідно з УКТ ЗЕД, для послуг - код послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг; платники податків, крім випадків постачання підакцизних товарів та товарів, ввезених на митну територію України, мають право зазначати код товару згідно з УКТ ЗЕД або код послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг неповністю, але не менше ніж чотири перших цифри відповідного коду;
й) індивідуальний податковий номер.
Здійснивши системний аналіз наведених вище норм чинного законодавства України та надаючи оцінку доводам сторін, як викладених в заявленій позовній заяві та відзиві до неї, суд виходить з наступного.
Як встановлено судом та підтведжено доказами, наявними в матеріалами справи, висновки відповідача, викладені в акті перевірки від 12.01.2022 р. за №73/04-36-07-05/31614302 мають характер припущень, оскільки відсутнє їх підтвердження будь-якими належними і допустимими доказами в розумінні ст.ст.73-76 КАС України та в контексті предмета перевірки.
Суд зауважує, що, викладаючи зазначені припущення у формі висновків в акті перевірки від 12.01.2022 р. за №73/04-36-07-05/31614302, відповідач жодними належними доказами в розумінні ст.ст. 73, 74 КАС України не довів викладених у вказаному вище акті перевірки обставин, що мали наслідком виникнення зазначених припущень у відповідача та мали наслідком винесення оскаржуваних податкових повідомлень-рішень відповідачем.
Судом при розгляді зазначеної справи було встановлено наступне.
Висновки відповідача, викладені в акті перевірки від 12.01.2022 р. за №73/04-36-07-05/31614302, про порушення ТОВ "ВП "ДНІПРОПЛАСТАВТОМАТ" податкового законодавства були зроблені без належного дослідження первинних документів ТОВ "ВП "ДНІПРОПЛАСТАВТОМАТ".
Відтак, зазначені вище доводи відповідача носять загальний характер, без наведення інформації та надання доказів у відповідності до ст. ст. 73, 74 КАС України, які б засвідчили конкретні обставини відносно Товариства з обмеженою відповідальністю «ВИРОБНИЧЕ ПІДПРИЄМСТВО «ДНІПРОПЛАСТАВТОМАТ».
Детальний аналіз сукупності всіх наданих до суду документів, які наявні в матеріалах справи ставить під сумнів висновок контролюючого органу, який знайшов своє відображення в акті перевірки від 12.01.2022 р. за №73/04-36-07-05/31614302.
Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Аналіз реальності господарської діяльності повинен здійснюватися на підставі даних податкового, бухгалтерського обліку платника податків та відповідності їх дійсному економічному змісту. При цьому в первинних документах, які є підставою для бухгалтерського обліку, фіксуються дані лише про фактично здійснені господарські операції.
Наслідки для податкового обліку створює лише фактичний рух активів, що є обов`язковою умовою для формування податкового кредиту.
Якщо господарська операція фактично не відбулася, то первинні документи, складені платником податку та його контрагентами на підтвердження такої операції, не відповідають дійсності, та свідчать про відсутність у сторін волевиявлення щодо реального здійснення господарської операції.
Необґрунтована податкова вигода характеризується відсутністю фактичного виконання господарських операцій, здійсненням операцій без ділової мети та обліком операцій безвідносно до їх реального економічного змісту, узгодженістю дій покупця та постачальника для штучного створення умов бюджетного відшкодування.
Якщо певна господарська операція не відбулася чи відбулася не за тим її змістом, який відображений в укладених платником податку договорах, то це є підставою для застосування відповідних наслідків у податковому обліку.
З`ясовуючи обставини реальності вчинення господарської операції, слід ретельно перевіряти доводи податкового органу про фактичне нездійснення господарської операції, викладені в актах перевірки або зафіксовані іншими доказами.
Документи та інші дані, що спростовують реальність здійснення господарської операції, яка відображена в податковому обліку, повинні оцінюватися з урахуванням специфіки кожної господарської операції - умов перевезення, зберігання товарів, змісту послуг, що надаються, тощо.
При вирішенні спорів щодо правомірності формування платниками податків своїх даних податкового обліку, зокрема, якщо предметом спору є достовірність первинних документів та підтвердження інших обставин реальності відображених у податковому обліку господарських операцій, суди повинні враховувати, що, обов`язок доведення відповідних обставин у спорах між особою та суб`єктом владних повноважень покладається на суб`єкта владних повноважень, якщо він заперечує проти позову.
У разі надання контролюючим органом доказів, які в сукупності з іншими доказами у справі свідчать, що документи, на підставі яких платник податків задекларував податковий кредит та сформував витрати, містять інформацію, що не відповідає дійсності, платник податків має спростовувати ці доводи.
Про відсутність реального характеру відповідних операцій можуть свідчити, зокрема, наявність таких обставин; неможливість здійснення платником податку зазначених операцій з урахуванням часу, місця знаходження майна або обсягу матеріальних ресурсів, економічно необхідних для виробництва товарів, виконання робіт або послуг, нездійснення особою, яка значиться виробником товару, підприємницької діяльності, відсутність у платника податку необхідних умов для досягнення результатів відповідної підприємницької, економічної діяльності в силу відсутності управлінського або технічного персоналу, основних коштів, виробничих активів, складських приміщень, транспортних засобів, здійснення операцій з товарно-матеріальними цінностями, які не вироблялися або не могли бути вироблені в обсязі, зазначеному платником податку в документах обліку.
Таким чином, на підтвердження фактичного здійснення господарських операцій, платник повинен мати відповідні первинні документи, які мають бути належно оформленими, містити всі необхідні реквізити, бути підписані уповноваженими особами та, які в сукупності з встановленими обставинами справи, зокрема, і щодо можливостей здійснення господарюючими суб`єктами відповідних операцій з урахуванням часу, місця знаходження майна, обсягу матеріальних та трудових ресурсів, економічно необхідних для виконання умов, обумовлених договорами, мають свідчити про беззаперечний факт реального вчинення господарських операцій, що і є підставою для формування платником податкового обліку.
Недоведеність фактичного здійснення господарської операції позбавляє первинні документи юридичної значимості для цілей формування податкової вигоди, а покупця - права на формування цієї податкової вигоди навіть за наявності правильно оформлених за зовнішніми ознаками та формою, але недостовірних та у зв`язку з цим юридично дефектних первинних документів, та незважаючи на наявність у платника податку доказів сплати продавцеві вартості товарів/послуг, якщо рух коштів не забезпечений зв`язком з фактично вчиненою господарською операцією учасників правовідносин.
З урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку про незаконність та необґрунтованість висновків відповідача, зазначених в акті від від 12.01.2022 р. за №73/04-36-07-05/31614302, хибність зайнятої ним позиції та невідповідність її чинному законодавству України.
Довести правомірність своїх дій чи бездіяльності відповідно до принципу офіційності в адміністративному судочинстві зобов`язаний суб`єкт владних повноважень.
Разом з тим відповідно до принципу змагальності суб`єкт господарювання зобов`язаний заперечувати проти доводів суб`єкта владних повноважень.
Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Суд зазначає, що відповідач, складаючи відзив на заявлену позовну заяву, обмежився по суті формальною відмовою від заявленого позову, поклавши при цьому тягар доказування у справі на суд.
Відповідачем у відзиві на позовну заяву, не було наведено жодних доводів, які б свідчили про недотримання податкової дисципліни позивачем у перевіряємий період, окрім пояснень щодо можливих порушень з боку контрагентів позивача та контрагентів зазначених контрагентів, а також відсутності у контролюючого органу чіткої впевненості у походжені товару, який був предметом наведеної вище угоди.
Натомість, позивачем з урахуванням належних письмових доказів в розумінні ст. ст. 73, 74 КАС України, доданих до позовної заяви, детально наведених вище, спростовані доводи відповідача відповідно до відзиву останнім в порядку ст.77 КАС України.
Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про необ`єктивность та недостовірність висновків Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області, викладених у акті документальної позапланової перевірки ТОВ ВИРОБНИЧЕ ПІДПРИЄМСТВО ДНІПРОПЛАСТАВТОМАТ від 12.01.2022 р. за №73/04-36-07-05/31614302.
Суд враховує також положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок також акцентує увагу на тому, що згідно з практикою ЄСПЛ очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, які може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд виходить з наступного.
Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Відповідно до ч. 8 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» розподіл судового збору між сторонами та перевірка повноти сплати судового збору здійснюються відповідно до процесуального законодавства.
Відповідно до платіжного доручення від 23 лютого 2022 р. №3517 позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 6 697,06 грн. (шість тисяч шістсот дев`яносто сім грн., 06 коп.), який у повному розмірі зараховано до Державного бюджету України.
Керуючись ст. ст. 139, 242-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Стягнути судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області на користь ТОВ ВП ДНІПРОПЛАСТАВТОМАТ з оплати судового збору у розмірі 6 697,06 грн. (шість тисяч шістсот дев`яносто сім грн., 06 коп.).
Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст.255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено в порядку та у строки, встановлені ст.295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Є.О. Жукова