Справа № 260/2291/21
Суддя: Іванчулинець Д.В.
Дата ухвалення: 2022-05-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

06 травня 2022 року м. Ужгород№ 260/2291/21
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Іванчулинця Д.В.,

при секретарі судового засідання Костелей І.Ф.,

за участі сторін та осіб, які беруть участь у розгляді справи:

представника позивача Доброріз Л.В.,

представники відповідачів не з`явилися,

представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Мицай С.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою Служби автомобільних доріг в Закарпатській області (вул. Собранецька, буд. 39, м. Ужгород, Закарпатська область, 88000) до Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області (вул. Декабристів (Преображенська), буд. 28, м. Херсон, 73000), Південного офісу Держаудитслужби (65107, Одеська область, місто Одеса, вул. Канатна, буд. 83, ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача, Товариство з обмеженою відповідальністю "ПБС" (вул. Тичини, буд. 8-а, м. Івано-Франківськ, 76018) про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу, -

В С Т А Н О В И В:

У відповідності до ч. 3 ст. 243 Кодексу адміністративного судочинства України в судовому засіданні 06 травня 2022 року проголошено вступну та резолютивну частини Рішення. Рішення в повному обсязі складено та підписано 16 травня 2022 року.

11 червня 2021 року, Служба автомобільних доріг в Закарпатській області (далі - позивач) звернулася до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області (далі - відповідач), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача, Товариство з обмеженою відповідальністю "ПБС" та просить визнати протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2019-08-19-000480-b (том І, а.с.1-24).

Позовні вимоги обґрунтовані наступним. 19 серпня 2019 року на офіційному порталі оприлюднення інформації про публічні закупівлі України ProZorro позивачем було опубліковано оголошення про проведення процедури відкритих торгів «Поточний середній ремонт автомобільної дороги державного значення Н-09 Мукачево - Рахів - Богородчани - Івано-Франківськ - Рогатин - Бібрка - Львів на ділянках км 162+000 - км 167+700, км 179+100 км 190+020, км 190+442 - км 200 +792, км 201 + 102 - км 209+020. Закарпатська область. 11 листопада 2019 року за результатами здійснення Закупівлі між переможцем, який запропонував найбільш економічно вигідну пропозицію, - Товариством з обмеженою відповідальність «ПБС» та позивачем було укладено Договір за № 35 на закупівлю послуг з поточного середнього ремонту автомобільної дороги державного значення Н-09. 06 травня 2021 року відповідачем було прийнято Наказ за № 241 від 06.05.2021 р. про проведення моніторингу процедури Закупівлі, з підстави виявлення органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель. 26 травня 2021 року відповідачем в електронній системі закупівель оприлюднено Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2019-08-19-000480-b, з яким позивач не погоджується з підстав його необґрунтованості, невідповідності об`єктивній дійсності та вимогам нормативно-правових актів з питань публічних закупівель, електронного документообігу та електронних довірчих послуг. На думку позивача, Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі є незаконним, безпідставним і необґрунтованим та підлягає скасуванню.

16 червня 2021 року, ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (том І, а.с.229, 230).

07 липня 2021 року на адресу суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву згідно змісту якого вбачається, що останній заперечує проти позовних вимог та просить суд відмовити в задоволенні позову повністю (том ІІ, а.с.1-27).

19 липня 2021 року представник позивача подав до суду письмову відповідь на відзив (том ІІ, а.с.88-102).

21 липня 2021 року представник третьої особи надав письмові пояснення з приводу позову, згідно яких вбачається, що останній погоджується з даним позовом та просить суд його задовольнити (том ІІ, а.с.244-250).

03 серпня 2021 року представником відповідача подано до суду заперечення на відповідь на відзив (том ІІІ, а.с.69-92).

30 вересня 2021 року, ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду задоволено клопотання представника третьої особи щодо переходу до розгляду справи за правилами загального позовного провадження (том ІІІ, а.с.97, 98).

04 листопада 2021 року ухвалою суду клопотання представника відповідача та представника третьої особи задоволено та ухвалено провести судове засідання по даній справі в режимі відеоконференції (том ІІІ, а.с.132, 133).

05 листопада 2021 року ухвалою суду закрито підготовче провадження у даній справі та призначену таку до розгляду по суті (том ІІІ, а.с.144, 145).

19 листопада 2021 року клопотання представника відповідача задоволено та залучено до участі в даній справі в якості відповідача 2 - Південний офіс Держаудитслужби (65107, Одеська область, місто Одеса, вул. Канатна, буд. 83, ), відповідно розгляд справи призначено до проведення із початку та призначено підготовче судове засідання (том ІІІ, а.с.152-154).

03 грудня 2021 року на адресу суду від співвідповідача, а саме: Південного офісу Держаудитслужби надійшов відзив на позову згідно якого останній заперечує проти його задоволення та просить відмовити позивачі у позові (том ІІІ, а.с.161-170).

10 грудня 2021 року ухвалою суду закрито підготовче провадження у даній справі та призначену таку до розгляду по суті (том ІІІ, а.с.239-241).

05 травня 2022 року ухвалою суду клопотання представника третьої особи задоволено та ухвалено провести судове засідання по даній справі в режимі відеоконференції (том IV, а.с.46, 47).

У судовому засіданні представник позивача підтримав заявлені позовні вимоги у повному обсязі з мотивів наведених у позовній заяві та відповіді на відзив, просив суд задовольнити позов повністю.

Представники відповідачів у судове засідання не з`явилися, хоча були належним чином повідомлений про дату, час та місце судового розгляду.

У судовому засіданні представник третьої особи підтримав заявлені позовні вимоги з мотивів наведених у поясненнях до позову та просив суд такий задовольнити.

Заслухавши пояснення представника позивача та третьої особи, розглянувши подані сторонами документи та матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Згідно з Положенням про Державну аудиторську службу України (надалі Положення № 43), затвердженим постановою КМУ № 43 від 03.02.2016 року. Державна аудиторська служба України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується КМУ. який забезпечує формування і реалізує політику у сфері державного фінансового контролю.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 Закону України «Про основні засади здійснення державною фінансового контролю в Україні» Держаудитслужба здійснює контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі».

Відповідно до пункту 7 Положення № 43. Державна аудиторська служба України здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Відповідно до наказу від 06.05.2021 № 241 «Про початок моніторингу закупівель», що підписаний виконуючим обов`язки начальника Управління Південного офісу Держаудислужби в Херсонській області Олександром Поліщуком. Відповідачем розпочато процес моніторингу публічної закупівлі на підставі виявлених органом державного фінансового контролю ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

Так, за результатами моніторингу в електронній системі закупівель 26 травня 2021 року оприлюднено висновок про результати моніторингу закупівлі UA-2019-08-19-000480-b (надалі - Висновок). Згідно вказаного висновку за результатами аналізу питання розгляду тендерних пропозицій ТОВ «ШБУ-77». ТОВ «ПБС», встановлено порушення вимог абзацу другого пункту 1 частини першої статті 30 Закону (в редакції від 01.01.2019) та згідно п. 3 констатуючої частини Висновку з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законодавством порядку, зокрема, в межах законодавства вжити заходів щодо припинення зобов`язання за договором про закупівлю від 11.11.2019 № 35 відповідно до норм частини 2 статті 202 Господарського кодексу України, з дотриманням положень Господарського кодексу України і Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Як вбачається із матеріалів даної адміністративної справи, спір між сторонами виник з підстав правомірності та обґрунтованості висновку відповідача, складеного за результатами проведеного моніторингу процедури закупівлі UА-2019-08-19-000480-b, затвердженого та оприлюдненого 26 травня 2021 року, що є актом індивідуальної дії, обов`язковим для виконання замовником та підлягає оскарженню в суді адміністративної юрисдикції.

Відповідно до ч. 10 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він мас право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.

Судом встановлено, що 19 серпня 2019 року на офіційному порталі оприлюднення інформації про публічні закупівлі України ProZorro Службою автомобільних доріг у Закарпатській області було опубліковано оголошення про проведення процедури відкритих торгів з публікацією англійською мовою «Поточний середній ремонт автомобільної дороги державного значення Н-09 Мукачево - Рахів - Богородчани - Івано-Франківськ - Рогатин - Бібрка - Львів на ділянках км 162+000 - км 167+700, км 179+100 км 190+020, км 190+442 - км 200 +792, км 201 + 102 - км 209+020. Закарпатська область. Current average repair of the road of state importance N-09 Mukachevo - Rakhiv Bogorodchany - Ivano-Frankivsk - Rohatyn Bibrka - Lviv on sectionkm 162+000 - km 167+700, km 179+100 - km 190+020. km 190+442 - km 200+792, km 201 + 102 - km 209+020, Transcarpathian region» (далі - Закупівля).

11 листопада 2019 року за результатами здійснення Закупівлі між переможцем, який запропонував найбільш економічно вигідну пропозицію, - Товариством з обмеженою відповідальність «ПБС» та позивачем було укладено Договір за № 35 на закупівлю послуг з поточного середнього ремонту автомобільної дороги державного значення Н-09 Мукачеве - Рахів - Богородчани - Івано-Франківськ - Рогатин - Бібрка - Львів на ділянках км 162+000 км 167+700. км 179+ 100 км 190+020, км 190 ) 442 км 200 +792. км 201 + 102 - км 209+020, Закарпатська область.

06 травня 2021 року Управлінням Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області було прийнято рішення (Наказ № 241 від 06.05.2021 р.) про проведення моніторингу процедури Закупівлі, з підстави виявлення органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель. Рішення про початок моніторингу закупівель оприлюднено у ЦБД «РгоZоrrо» 06 травня 2021 року о 16:46 год..

26 травня 2021 року відповідачем в електронній системі закупівель оприлюднено Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2019-08-19-000480-b.

Оскаржуваний висновок є незаконним та підлягає скасуванню виходячи з наступного.

Відповідно до п. 4 ч. 7 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» у висновку про результати моніторингу процедури закупівлі обов`язково зазначається опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі.

Порядок заповнення форми висновку визначений Порядком заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 08 вересня 2020 року № 552, (далі - Порядок № 552).

Відповідно до п. 2 розділу III вказаного Порядку № 552 у пункті 2 заповнюється висновок про наявність чи відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель за кожним із питань, що аналізувалися.

Так, констатуюча частина висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2019-08-19-000480-b містить пункт 2 «Висновок про наявність (із зазначенням переліку статей, пунктів нормативно-правових актів, що були порушені) або відсутність порушення, (порушень) законодавства», у якому зазначено: «За результатами аналізу питання розгляду тендерних пропозиції ТОВ «ШБУ-77», ТОВ «ПБС», встановлено порушення вимог абзацу другого пункту 1 частини першої статті 30 Закону (в редакції від 01.01.2019).

Тобто позивачу згідно висновку інкримінується порушення абзацу 2 пункту 1 частини першої статті 30 Закону України «Про публічні закупівлі» (в редакції від 01.01.2019).

Відповідно до вказаного абзацу 2 пункту 1 частини першої статі і 30 Закону України «Про публічні закупівлі» (в редакції від 01.01.2019) замовник відхиляє тендерну пропозицію в разі якщо учасник не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником.

При цьому у пункті 1 констатуючої частини висновку не зазначено опису порушення щодо невідхилення замовником тендерної пропозиції учасників, які не надали забезпечення тендерної пропозиції. І взагалі вбачається незрозумілим та таким, що не відповідає дійсності, встановлення порушення абзацу 2 пункту 1 частини першої статті 30 Закону України «Про публічні закупівлі» (в редакції від 01.01.2019), оскільки учасники, які допущені до оцінки тендерних пропозицій, надати забезпечення тендерної пропозиції. Зокрема, учасник ТОВ «ПБС» - банківська гарантія ПАТ «МТБ БАНК» № 0GO199676/OD від 17 вересня 2019 p.; учасник ТОВ «ШБУ-77» - гарантія AT «КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ГЛОБУС» № 15424 від 17.09.2019 р..

Водночас жоден пункт Висновку не містить ні аналізу питання надання учасниками забезпечення тендерної пропозиції та відповідності такого надання умовам тендерної документації, ні самого опису порушення абзацу 2 пункту 1 частини першої статті 30 Закону України «Про публічні закупівлі».

Згідно з пп. 3 п. 1 розділу III Порядку № 552 у пункті 1 констатуючої частини висновку зазначається опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу процедури закупівлі, із зазначенням:

- структурної одиниці нормативно-правового акта, норми якої порушено, його виду, найменування суб`єкта нормотворення, дати прийняття та його реєстраційного індексу (крім законів), заголовка, а в разі відсилання до зареєстрованого нормативно-правового акта - також дати і номера його державної реєстрації в Міністерстві юстиції України. Під час зазначення структурної одиниці закону зазначається лише її заголовок (крім законів про внесення змін);

- найменування та реквізитів документів, на підставі яких зроблено висновок про наявність порушення (у разі потреби також деталізуються суть та обставини допущення порушення).

Таким чином, відповідач при здійсненні посилання у Висновку на порушення вимог абзацу 2 пункту 1 частини першої статті 30 Закону, допустив порушення Порядку № 552, оскільки всупереч положень пп. 3 п. 1 розділу III Порядку, не зазначив заголовку структурної одиниці закону, норма якого порушена, а також найменування та реквізитів документів, на підставі яких зроблено висновок про наявність порушення абзацу 2 пункту 1 частини першої статті 30 Закону.

Виходячи з вищенаведеного, встановлення Управлінням Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області порушення вимог абзацу другого пункту 1 частини першої статті 30 Закону України «Про публічні закупівлі» є безпідставним, необґрунтованим та таким, що не відповідає дійсності й спростовується вищенаведеним. Відтак це є підставою для визнання Висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2019-08-19-000480-b протиправним та його скасування.

Згідно п. 1 констатуючої частини Висновку: «За результатом проведеного аналізу відповідності пропозиції переможця торгів, ТОВ «ПБС», умовам тендерної документації встановлено наступне. Так, Замовник відповідно до пункту 4 розділу «Наявність власного та/або орендованого асфальтобетонного (их) заводу(ів)» Додатку №1 до тендерної документації установив вимогу про спосіб документального підтвердження відповідності учасників встановлених замовником кваліфікаційним критеріям відповідно до статті 16 Закону, а саме: за умови якщо в учасника немає у наявності власного(их) орендованого(их) асфальтобетонного(их) заводу (ів), учасник в складі тендерної пропозиції подають довідку (довільної форми) в якій зазначає постачальника асфальтобетону необхідного виду відповідно до Технічного завдання та відомостів обсягів робіт (Додаток 3) та місце розташування АБЗ, договір(и) з виробииком(ами) чи постачальником(ами) асфальтобетону, лист(и) - підтвердження від виробника(ів) чи постачальника(ів) асфальтобетону про можливість постачання учаснику асфальтобетону необхідного типу відповідно до Технічного завдання та відомостів обсягів робіт (Додаток 3) із зазначенням АБЗ з якого будуть здійснюватися поставки, в потрібні її кількості, для надання послуг на об`єкті згідно предмету закупівлі протягом усього періоду надання послуг, копію свідоцтва про атестацію виробництва, що видане компетентним органом, копія паспорта (технічного) асфальтозмішувальної установки (АБЗ). Якщо постачальник/виробник асфальтобетону не являється власником Асфальтобетонного заводу то Учасник додатково надає оригінали договорів згідно яких постачальник виробник має право користуватися та розпоряджатися Асфальтобетонним заводом. Проте. ТОВ «ПБС» у складі тендерної пропозиції надано довідку від 07.09.2019 №018/091, в якій повідомлено, що ТОВ «ПБС» має можливість придбання асфальтобетонної суміші у постачальника ТОВ «ВІТА КОНСТРАКШН» з АБЗ «QUICKBATCH 180», при цьому не надано оригінал договору згідно якого ТОВ «ВІТА КОНСТРАКШН» має право користуватися та розпоряджатися асфальтобетонним заводом АБЗ «QUICKBATCH 180», чим не дотримано вимоги пункту 4 розділу «Наявність власного та/або орендованого асфальтобетонного(их) заводу(ів)» Додатку №1 до тендерної документації. Проте. на порушення вимог абзацу другого пункту 1 частини першої статті 30 Закону Замовник не відхилив тендерну пропозицію ТОВ «ПБС», як таку що не відповідає кваліфікаційним критеріям та допустив її до оцінки».

Така позиція відповідача є безпідставною, здійсненою без повного та об`єктивного аналізу документів тендерної пропозиції учасника, та спростовується наступним.

Відповідно до п.1 розділу «Наявність власного та/або орендованого асфальтобетонного(их) заводу(ів)» Додатку № 1 до тендерної документації «Інформація про спосіб документального підтвердження відповідності учасників встановлених замовником кваліфікаційним критеріям відповідно до статті 16 Закону» зазначено, що Учасники у складі тендерної пропозиції подають довідку (довільної форми) про наявність власного (их)/орендованого(их) асфальтобетонного(их) заводу(ів), що буде(уть) залучений(і) при наданні послуг па об`єкті згідно предмету закупівлі, з можливістю виготовлення асфальтобетону необхідного виду відповідно до Технічного завдання та відомостів обсягів робіт (Додаток 3) в потрібній кількості протягом усього періоду надання послуг або договір з постачальником асфальтобетону необхідного виду відповідно до Технічного завдання га відомості обсягів робіт (Додаток 3). Копія Додатку 1 тендерної документації додається.

Згідно п.4 вищевказаного розділу, вказано, що тільки у разі, якщо в учасника немає у наявності власного(их)/орендованого(их) асфальтобетоиного(их) заводу(ів). учасник в складі тендерної пропозиції надає довідку (довільної форми) в якій зазначає постачальника асфальтобетону необхідного виду відповідно до Технічного завдання та відомостів обсягів робіт (Додаток 3) та місце розташування АБЗ, договір(и) з виробником(ами) чи постачальником(ами) асфальтобетону, лист(и) - підтвердження від виробника(ів) чи постачальника(ів) асфальтобетону про можливість постачання учаснику асфальтобетону необхідного гину відповідно до Технічного завдання та відомостів обсягів робіт (Додаток 3) із зазначенням АБЗ з якого будуть здійснюватися поставки, в потрібній кількості, для надання послуг на об`єкті згідно предмету закупівлі протягом усього періоду надання послуг, копію свідоцтва про атестацію виробництва, що видане компетентним органом, копія паспорта (технічного) асфальтозмішувальної установки (АБЗ). Якщо постачальник/виробник асфальтобетону не являється власником Асфальтобетонного заводу, то Учасник додатково надає оригінали договорів згідно яких постачальник/виробник має право користуватися та розпоряджатися Асфальтобетонним заводом.

Учасник ТОВ «ПБС» у складі своєї пропозиції завантажив довідку у довільній формі № 018/09 від 07.09.2019 року (файл «Технічні документи.pdf»), в якій зазначено, що ТОВ «ПБС» має можливість придбання асфальтобетону необхідного виду в потрібній кількості, для надання послуг на об`єкті згідно предмету закупівлі протягом усього періоду надання послуг, відповідно до Технічного завдання (Додаток 3) та відомості обсягів робіт, а саме: Суміші асфальтобетонні крупнозернисті, тип А, марка 1; Суміші асфальтобетонні гарячі щільнідрібнозернисті, тип А, марка 1: Суміші асфальтобетонні гарячі і теплі ЩМА-20 та інші у постачальника ТОВ «ВІТА КОНСТРАКШН» згідно Договору поставки 01-03/08 від 28.03.2018 р. з асфальтобетонного заводу «КДМ 2067». розташованого в Закарпатській області, Хустський район, с. Рокосово, Промзона, (потужністю 160 т/год.).

На виконання вимог п. 4 вказаного розділу Додатку №1 до тендерної документації учасник ТОВ «ПБС» у складі своєї тендерної документації надав Договір поставки № 01-03/08 від 28 березня 2018 року (файл «ВІТА Договір про поставку асфальтобетону до 2021p.pdf»). укладений між ТОВ «ПБС» та ТОВ «ВІТА КОНСТРАКШН», згідно якого останній зобов`язується передати у власність покупця Асфальтобетонну суміш, ЩМА-15, ЩМА-20 та іншу продукцію власного виробництва. Також завантажено лист ТОВ «ВІТА КОНСТРАКШН» № 07/2092 від 07.09.2019 року (файл «Технічні документи.pdf»), згідно якого останній гарантує постачання асфальтобетонних сумішей у потрібній кількості та протягом всього строку надання послуг згідно предмета закупівлі з асфальтобетонного заводу «КДМ 2067», розташованого в Закарпатській області, Хустський район, с. Рокосово. Промзона (потужність 160тон/годину).

Для підтвердження того, що постачальник/виробник має право користуватися та розпоряджатися Асфальтобетонним заводом, учасником ТОВ «ПБС» додатково завантажено Договір №1 Оренди обладнання від 15 жовтня 2018 року, згідно якого ТОВ «Західдорінвест» надав ТОВ «ПБС» в оренду установку асфальтозмішувальну АБЗ «КДМ 2067», потужність 160 т/год. Також ТОВ «ПБС» завантажено в складі тендерної пропозиції Договір № 09/01/10 суборенди обладнання від 09 січня 2019 року, згідно якого ТОВ «ПБС» передав ТОВ «ВІТА КОНСТРАКШН» в строкове платне користування установку асфальтозмішувальну АБЗ «КДМ 2067». потужність 160т/год.

Слід зазначити, що п.3.1.3 розділу 3 Інструкція з підготовки тендерної пропозиції Тендерної документації визначено опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких Учасниками не призведе до відхилення їх пропозицій, зокрема, серед іншого передбачено, що до формальних (несуттєвих) помилок належить зазначення неповної інформації в певному документі усупереч вимогам документації, у разі якщо така інформація повністю відображена в іншому документі, що наданий у складі тендерної пропозиції учасника.

А отже, зважаючи на вищенаведене, учасником закупівлі ТОВ «ПБС» вимоги тендерної документації виконані у повному обсязі, в складі тендерної пропозиції надані всі документи згідно вимог пункту 4 розділу «Наявність власного та/або орендованого асфальтобетонного(их) заводу(ів)», а тому підстав для відхилення тендерної пропозиції ТОВ «ПБС» у Замовника не було.

Крім цього, згідно п. 1 констатуючої частини Висновку: «Також, за результатом проведеного аналізу відповідності пропозиції учасника торгів, ТОВ «ШБУ-77», умовам тендерної документації встановлено наступне. Замовник відповідно до пункту 3.5.2 розділу 3 тендерної документації та приміток до таблиці 3 додатку 1 до тендерної документації установив вимогу до учасників торгів, що для підтвердження досвіду виконання аналогічного договору (аналогічних договорів) мають бути долучені оригінал(и) позитивного (их) відгуку(ів) Замовника(ів), щодо виконання аналогічних робіт (послуг) зазначених в довідці, відгуки мають бути надані від усіх Замовників, які вказані в довідці та повинні бути видані з дати оголошення закупівлі до дати розкриття тендерних пропозиції. Проте, ТОВ «ШБУ-77» у складі тендерної пропозиції надано лист-відгук Служби автомобільних доріг у Закарпатській області від 24.07.2019 № 893-03/10, тобто відгук виданий раніше дати публікації оголошення про проведення процедури закупівлі (19.08.2019), чим не дотримано вимоги пункту 3.5.2 розділу 3 тендерної документації та приміток до таблиці 3 додатку 1 до тендерної документації. Однак, на порушення вимог абзацу другого пункту 1 частини першої статті 30 Закону, Замовник не відхилив тендерну пропозицію ТОВ «ШВУ-77», як таку що не відповідей кваліфікаційним критеріям та допустив її до оцінки».

Така позиція відповідача є помилковою, безпідставною і спростовується наступним.

Закон України «Про публічні закупівлі» установлює правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади.

Враховуючи вимоги пункту 29 частини першої статті 1 Закону (в редакції від 01.01.2019), тендерна документація розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу на веб-порталі Уповноваженого органу та авторизованих електронних майданчиках.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 22 Закону тендерна документація повинна містити один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 та інформацію про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям.

Частиною другою статті 16 Закону передбачено, що замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв:

- наявність обладнання та матеріально-технічної бази;

- наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід;

- наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного договору.

При цьому Закон не визначає, якими саме документами учасник підтверджує досвід виконання аналогічного договору. Перелік документів, якими учасник повинен підтвердити свою відповідність зазначеному кваліфікаційному критерію, визначається замовником самостійно, виходячи зі специфіки предмета закупівлі.

Пунктом 3.5.2 розділу III «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» Тендерної документації визначено: «Відповідно до статті 16 Закону Замовник встановлює до Учасників такі кваліфікаційні критерії: наявність обладнання та матеріально-технічної бази; наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічних договорів.

Для підтвердження відповідності кваліфікаційним критеріям Учасник у складі тендерної пропозиції надає документи, зазначені у Додатку 1 до цієї тендерної документації.

У Таблиці 3 Додатку 1 Тендерної документації вказано, що для підтвердження досвіду виконання аналогічного договору (аналогічних договорів) до тендерної пропозиції Учасника мають бути долучені копії договорів, оригінал(и) позитивного(их) відгуку(ів) Замовника(ів). щодо виконання аналогічних робіт (послуг) зазначених в довідці (п.1.3) та копії актів та довідок форми КБ2в та КБ-3 до кожного договору зазначеного у довідні. Відгуки мають бути надані від усіх Замовників, які вказані в довідці (п.1.2) та повинні бути видані з дати оголошення закупівлі додати розкриття тендерних пропозицій.

Учасник ТОВ «ШБУ-77» у складі своєї пропозиції надав Інформаційну довідку про виконання аналогічного договору Вих. №Т-1160 від 18 вересня 2019 року, в якій вказано договір № 11 від 20 березня 2018 року на закупівлю послуг з Поточного середнього ремонту автомобільної дороги державного значення М-24.

На виконання вимог Тендерної документації Учасником завантажено вище наведений договір у складі своєї тендерної пропозиції.

Слід зазначити, що Учасник надав оригінал позитивного відгуку від Служби автомобільних доріг у Закарпатській області, у якому зокрема зазначено, що ТОВ «ШБУ-77» на протязі 2018 року виступає підрядником при виконанні робіт з Поточного середнього ремонту автомобільної дороги державного М-24 згідно договору № 11 від 20 березня 2018 року. Також у наданому відгуку зазначено, що нарікань з боку Служби автомобільних доріг у Закарпатській області на якість виконання робіт не виникало.

Також для документального підтвердження досвіду виконання аналогічного договору (аналогічних договорів) Учасником завантажено копії актів форми КБ-2в та довідок форми КБ-3, згідно яких сума виконання договору складає 97 601 931,69 грн.. Дані довідки підписані та завірені печатками сторін, що черговий раз документально підтверджує досвід виконання аналогічного договору Учасником.

Щодо надання Учасником ТОВ «ШБУ-77» листа-відгуку № 893-03/10 від 24.07.2019 року та на спростування кваліфікації відповідачем листа-відгуку, як кваліфікаційного критерію, слід зазначити, що листи-відгуки не є документальним підтвердженням виконання аналогічних договорів, а покликані дати змогу Замовнику допустити до участі в аукціоні учасників, які виконували аналогічні договори з дотримання календарного графіку надання послуг/виконання робіт; в яких були відсутні факти виявлення недоліків щодо якості надання послуг/виконання робіт та відсутні з боку замовника претензії, позови тощо щодо порушення учасником умов договору. Вимога щодо надання листа-відгуку в складі тендерної пропозиції надає Замовнику захист від недобросовісних учасників або підрядників, які виконують роботи неналежної якості. Саме для того, щоб замовник міг переконатись у доброчесності учасника, у тому, що учасник дійсно виконав заявлений у довідці аналогічний договір, послуги надано належним чином ( тобто вчасно з дотриманням календарного графіку, якісно та без зауважень і претензій) тендерною документацією передбачається надання такого листа-відгуку.

Крім цього, суд зауважує, що лист-відгук надано саме Службою автомобільних доріг у Закарпатській області, де Учасник і брав участь у закупівлі, а тому ставити під сумнів доброчесність такого Учасника не являється можливим.

Судом також встановлено, що Тендерною документацією передбачено опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких Учасниками в тендерних пропозиціях не призведе до відхилення їх пропозицій.

Враховуючи вимоги статті 3 Закону щодо принципів здійснення закупівель, за рішенням тендерного комітету формальними (несуттєвими) вважаються інші технічні помилки в тендерній пропозиції Учасника, якщо вони не впливають на зміст тендерної пропозиції та на прийняття рішення щодо:

- відповідності Учасника кваліфікаційним критеріям;

- відсутності підстав, зазначених у статті 17 і частині сьомій статті 28 цього Закону;

- відповідності тендерної пропозиції Учасника умовам тендерної документації.

Враховуючи вищенаведене, учасником ТОВ «ШБУ-77» документально підтверджено наявність досвіду виконання аналогічного договору, а тому підстав для відхилення його тендерної пропозиції як такої, що не відповідала кваліфікаційному критерієві щодо наявності документально підтвердженого досвіду виконання аналогічних договорів, відповідно до абзацу 1 пункту 1 частини першої статті 30 Закону у Замовника не було.

При цьому відповідач в пункту 1 констатуючої частини Висновку зазначає: «Однак, на порушення вимог абзацу другого пункту 1 частини першої статті 30 Закону (в редакції від 01.01.2019) Замовник не відхилив тендерну пропозицію ТОВ «ШБУ-77», як таку, що не відповідає кваліфікаційним критеріям та допустив її до оцінки». Тобто відповідач вважає, що тендерна пропозиція учасника ТОВ «ШБУ-77» не відповідає кваліфікаційним критеріям взагалі, що жодним чином не відповідає дійсності.

Відповідно до ч. 2 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав:

1) дані автоматичних індикаторів ризиків;

2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній систем і закупівель;

5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Згідно інформації про початок моніторингу Закупівлі підставою для прийняття рішення про початок моніторингу відповідачем вказано виявлені органом державною фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

Проте всупереч нормі ч. 3 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі», згідно якої повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі. Відповідачем не вказано, які саме ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель виявлені та в якій саме інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

А отже, обмежившись зазначенням підстави для початку проведення моніторингу закупівлі як «виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель» на етапі початку моніторингу відповідач порушив ч. 3 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» щодо опису підстав для здійснення моніторингу закупівлі.

Виходячи з норми ч. 3 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі», зазначивши підставу з переліку, визначеного ч. 2 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі», орган державного фінансового контролю повинен навести опис визначеної ним підстави для здійснення моніторингу процедури закупівлі. Опис підстави (підстав) повинен містити відповідні обґрунтування для прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі.

Опис підстави і зазначення підстави для здійснення моніторингу процедури закупівлі не є тотожними поняттями.

Це також випливає зі змісту пункту 5 розділу II «Порядок заповнення вступної частини форми висновку».

Тобто частиною третьою ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» встановлено зазначати саме опис підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі у повідомленні про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі. Натомість відповідно до Порядку № 552 уже у самому висновку за результатами моніторингу процедури закупівлі, а саме у пункті 5 вступної частини висновку зазначається (зазначаються) підстава (підстави), визначена (визначені)статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі», за наявності якої (яких) керівник органу державного фінансового контролю або його заступник прийняв рішення про початок моніторингу процедури закупівлі.

Тобто відповідач на обґрунтування початку здійснення моніторингу Закупівлі зазначає наявність інформації, яка вказує на ознаки порушення позивачем законодавства у сфері публічних закупівель, однак за результатами проведення моніторингу на підтвердження факту порушення зі сторони позивача, здійснює посилання виключно на виявлені в період здійснення моніторингу недоліки.

Згідно з частиною 5 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державною фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які с предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.

Наказом від 06.05.2021 № 241 «Про початок моніторингу закупівель» не визначено посадової особи органу державного фінансового контролю, відповідальної за проведення моніторингу процедури закупівлі. У пункті 2 зазначеного наказу вказано: « 2. Відділу контролю у сфері закупівель забезпечити проведення моніторингу закупівлі, зазначеної у пункті 1 цього наказу».

Тобто, відповідальним за проведення моніторингу наказом визначений цілий відділ контролю у сфері закупівель, що суперечить вимогам ч. 5 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі». Також і жодною іншою інформацією, опублікованою в електронній системі закупівель, та/або документами не підтверджується визначення посадової особи органу державного фінансового контролю, відповідальної за проведення моніторингу закупівлі.

Частиною 4 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» встановлено, що строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочою дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

Відповідно до пункту 1 розділу ІІІ Порядку, у пункті 1 констатуючої частини зазначаються:

1) дата закінчення моніторингу процедури закупівлі відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі»;

2) питання, що стало предметом аналізу дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель, перелік проаналізованих документів та інформації, інші дії органу державного фінансового контролю, яких було вжито відповідно до законодавства для забезпечення проведення моніторингу процедури закупівлі;

3) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. виявленого(их) за результатами моніторингу процедури закупівлі, із зазначенням:

- структурної одиниці нормативно-правового акта, норми якої порушено, його виду, найменування суб`єкта нормотворення, дати прийняття та його реєстраційного індексу (крім законів), заголовка, а в разі відсилання до зареєстрованого нормативно-правового акта - також дати і номера його державної реєстрації в Міністерстві юстиції України. Під час зазначення структурної одиниці закону зазначається лише її заголовок (крім законів про внесення змін);

- найменування та реквізитів документів, на підставі яких зроблено висновок про наявність порушення (у разі потреби також деталізуються суть та обставини допущення порушення).

Однак, як вбачається з тексту Висновку, пункт 1 Констатуючої частини не містить інформації про дату закінчення моніторингу процедури закупівлі, що є порушенням Порядку, оскільки дата закінчення моніторингу процедури закупівлі не визначена у Висновку, відтак і строк здійснення моніторингу не може бути встановлений.

Відповідно до ч. 6 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансовою контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Відповідно до пунктів 3, 4. 5 Розділу І Порядку, висновок складається у формі електронного документа і заповнюється відповідно до ствердженої Мінфіном форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

Підпис та затвердження висновку здійснюється шляхом накладення кваліфікованого електронною підпису з дотриманням вимог законодавства в сфері електронного документообігу та електронних довірчих послуг.

Для оприлюднення підписаний та стверджений висновок завантажується в електронну систему закупівель, на форму висновку накладається кваліфікований електронний підпис посадової особи органу державною фінансовою контролю, яка здійснила моніторинг процедури закупівлі.

Згідно зі ст. 5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» електронний документ - це документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа.

Відповідно до ст. 7 вказаного Закону оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги».

Оригінал електронного документа повинен давати змогу довести його цілісність та справжність у порядку, визначеному законодавством; у визначених законодавством випадках може бути пред`явлений у візуальній формі відображення, в тому числі у паперовій копії.

З наведеного вбачається, що електронна форма такого висновку є оригіналом електронного документа, який повинен відповідати нормам Закону України «Про публічні закупівлі». Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» та Закону України «Про електронні довірчі послуги».

А отже, відповідно до ч. 6 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2019-08-19-000480-b, який складений у формі електронного документа та опублікований 26 травня 2021 року в електронній системі закупівель «ProZorro» у форматах PDF та HTML, повинен бути підписаний посадовою особою, що здійснювала моніторинг процедури закупівлі, та затверджений керівником або заступником керівника органу державного фінансового контролю. Згідно Порядку, підпис та затвердження висновку повинні бути здійснені шляхом накладення кваліфікованого електронного підпису як посадової особи, відповідальної за здійснення моніторингу, так і керівника чи заступника керівника органу державною фінансового контролю з дотриманням вимог законодавства в сфері електронного документообігу та електронних довірчих послуг.

Натомість, як вбачається з електронної версії Висновку, вивантаженої з електронної системи закупівель «ProZorro», він не підписаний ОСОБА_1 . прізвище, ім`я та по-батькові якого міститься під текстом висновку та посада якого не зазначена. Поряд з цим висновок затверджений ОСОБА_2 , посада якого теж не зазначена.

Так, під завантаженою в електронній системі закупівель електронною формою висновку міститься файл «Електронний цифровий підпис», який належить ОСОБА_3 , що підтверджується протоколом створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису, сформованим на сайті Центрального засвідчу вальної о органу (https://czo.gov.ua/verify) за допомогою оплаті сервісу створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису (протокол додається). Іншого електронного цифрового підпису під електронною формою висновку не міститься.

Отже, на електронну форму висновку накладений лише незахищений кваліфікований електронний підпис особи, яка затвердила висновок, без зазначення у висновку посади такої особи, що є порушенням норми ч. 6 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» щодо затвердження висновку виключно керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. І водночас всупереч вимогам ч. 6 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» та пунктів 4. 5 Розділу І Порядку, відсутній захищений кваліфікований електронний підпис посадової особи, яка здійснила моніторинг процедури закупівлі та склала цей висновок. Тобто висновок у формі електронного документа не містить обов`язкового реквізиту - електронною підпису уповноваженої особи (автора), відповідальної за проведення моніторингу процедури закупівлі, за результатами якого складений такий висновок.

Зазначене також суперечить правовій позиції Верховного Суду, викладеній у постановах від 11.06.2019 у справі № 904/2882/18, від 24.09.2019 у справі № 922/1151/18, від 28.12.2019 р. у справі№ 922/788/19. Так, Верховний Суд дійшов висновку, що відповідно до частин першої, другої статті 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» електронний підпис є обов`язковим реквізитом електронного документа, який використовується для ідентифікації автора та/або підписування електронного документа іншими суб`єктами електронного документообігу. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа.

Крім цього, відповідно до абзацу 2 частини 2 статті 17 Закону України «Про електронні довірчі послуги», органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної форми власності, державні реєстратори, нотаріуси та інші суб`єкти, уповноважені державою на здійснення функцій державного реєстратора, для засвідчення чинності відкритого ключа використовують лише кваліфікований сертифікат відкритого ключа, а для реалізації повноважень, спрямованих на набуття, зміну чи припинення прав та/або обов`язків фізичної або юридичної особи відповідно до закону, застосовують виключно засоби кваліфікованого електронного підпису чи печатки, які мають вбудовані апаратно-програмні засоби, що забезпечують захист записаних на них даних від несанкціонованого доступу, від безпосереднього ознайомлення із значенням параметрів особистих ключів та їх копіювання.

Враховуючи те, що висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2019-08-19-000480-b є ненормативним індивідуально-правовим актом та має безпосередній вплив на права і обов`язки позивача, в силу приписів абзацу 2 частини 2 статті 17 Закону України «Про електронні довірчі послуги», такий документ підлягає засвідченню за допомогою захищеного кваліфікованого електронного підпису.

Натомість, з протоколу створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису, сформованого на сайті Центрального засвідчувального органу, тип носія особистого ключа підписувана ОСОБА_4 незахищений.

Вказані обставини безумовно свідчать про недотримання відповідачем вимог Закону України «Про електронні довірчі послуги».

Відповідно до частини 1 ст. 8 Закону, моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Вказана норма Закону не передбачає здійснення моніторингу процедури закупівлі структурними підрозділами міжрегіональних територіальних органів державного фінансового контролю.

Також нормою частини 6 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» встановлено, що висновок про результати моніторингу процедури закупівлі складається та підписується посадовою особою органу державного фінансового контролю та затверджується керівником органу державною фінансового контролю або його заступником.

Як зазначалось вище, висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2019-08-19-000480-b затверджений ОСОБА_4 без зазначення посади, яку він обіймає. Згідно відомостей у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань керівником міжрегіонального територіального органу державного фінансового контролю Південною офісу Держаудитслужби є Стоянова Наталія Миколаївна з 19.02.2021 року. У зв`язку з тим, що при затвердженні висновку не вказано посади ОСОБА_4 та виходячи з відомостей, що містяться у вищезазначеному Реєстрі, висновок затверджений неповноважною особою, що є порушенням норми ч. 6 ст. 8 Закону щодо затвердження висновку керівником органу державного фінансового контролю або його заступником.

Тобто, спірний висновок не відповідає вимогам які висуваються до акту індивідуальної дії, а тому він виключає можливість усунення викладених в ньому порушень.

За таких обставин позовні вимоги підлягають задоволенню, а оскаржуваний висновок про результати моніторингу процедури закупівлі - скасуванню.

Згідно з ч. 1 ст. 12 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» службові особи органів державного фінансового контролю зобов`язані суворо додержувати Конституції України, законів України, прав та інтересів громадян, підприємств, установ і організацій, що охороняються законом.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Ч. 1 ст. 139 КАС України передбачено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст. ст. 5, 9, 19, 77, 205, 241 - 246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов Служби автомобільних доріг в Закарпатській області (вул. Собранецька, буд. 39, м. Ужгород, Закарпатська область, 88000) до Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області (вул. Декабристів (Преображенська), буд. 28, м. Херсон, 73000), Південного офісу Держаудитслужби (65107, Одеська область, місто Одеса, вул. Канатна, буд. 83, ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача, Товариство з обмеженою відповідальністю "ПБС" (вул. Тичини, буд. 8-а, м. Івано-Франківськ, 76018) про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2019-08-19-000480-b.

3. Стягнути солідарно з Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області (вул. Декабристів (Преображенська), буд. 28, м. Херсон, 73000) та Південного офісу Держаудитслужби (65107, Одеська область, місто Одеса, вул. Канатна, буд. 83, ) на користь Служби автомобільних доріг в Закарпатській області (вул. Собранецька, буд. 39, м. Ужгород, Закарпатська область, 88000) понесені судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 2270,00 грн. (дві тисячі двісті сімдесят гривень 00 коп).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

СуддяД.В. Іванчулинець