Справа № 822/2506/17
Суддя: Козачок І.С.
Дата ухвалення: 2022-05-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 822/2506/17
РІШЕННЯ

іменем України

18 травня 2022 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Козачок І.С. розглянувши адміністративну справу за позовом Державної служби геології та надр України до Товариства з обмеженою відповідальністю "Бубнівський цегельний завод" про анулювання спеціального дозволу,

ВСТАНОВИВ:

Державна служба геології та надр України (далі - позивач, Держгеонадра України) звернулась до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Бубнівський цегельний завод" (далі - ТОВ "Бубнівський цегельний завод") про припинення права користування надрами шляхом анулювання спеціального дозволу на користування кадрами № 5152 від 01.03.2010.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, Держгеонадра України зазначає, що Товариству з обмеженою відповідальністю "Бубнівський цегельний завод" 01.03.2010 виданий спеціальний дозвіл на користування надрами № 5152. В порушення вимог, передбачених Угодою про умови користування надрами від 01.03.2010, яка є додатком до спеціального дозволу, та положень ст. 24 Кодексу України про надра, відповідач не подавав звіти щодо руху запасів за формами № 5-гр, 6-гр, 7-гр за 2015 рік, не провів повторну експертизу та оцінку запасів родовищ корисних копалин. Невиконання/недотримання передбачених спеціальним дозволом та статтею 24 Кодексу умов користування надрами є підставою для припинення користування надрами в судовому порядку згідно із положеннями ст. 26 Кодексу України про надра та п. 23 Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України N615 від 30.05.2015. Оскільки на неодноразові запити і повідомлення Держгеонадра України відповідач не реагував, було зупинено дію спеціального дозволу, а у подальшому прийняте рішення про наявність підстав для припинення права користування надрами шляхом анулювання спеціального дозволу.

Відповідачем подані письмові пояснення, де зазначено, що звітні баланси запасів корисних копалин за 2010, 2011, 2014-2016 роки скеровувались НВП "Державний інформаційний геологічний фонд України" та ним отримані. Також у листопаді 2016 був укладений договір № 1/11-16 на повторну геолого-економічну оцінку запасів Велико-Бубнівського родовища суглинку у Волочиському районі Хмельницької області, про що позивача також інформовано. Відповідач зазначив, що про існування Угоди про умови користування надрами від 01.03.2010 ТОВ "Бубнівський цегельний завод" не було відомо. Оскільки порушення вимог закону відповідачем виправлене/усунуте, підстав для задоволення позову немає, відтак у позові просить відмовити.

08.09.2017 Хмельницький окружний адміністративний суд відкрив провадження у справі.

Постановою від 17 листопада 2017, залишеною без змін постановою Вінницького апеляційного адміністративного суду від 16 січня 2018, Хмельницький окружний адміністративний суд у задоволенні позову відмовив.

Постановою від 22.12.2021 Верховний Суд скасував рішення судів у цій справі та скерував її на новий розгляд до суду першої інстанції.

Розгляд справи призначений за правилами спрощеного позовного провадження.

Під час нового розгляду справи сторони не уточнювали свої доводи і заперечення, не подавали додаткові пояснення та клопотання.

Дослідивши обставини справи та перевіривши їх доказами із урахуванням висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 22.12.2021, суд виходить з такого.

Відповідно до Положення про Державну службу геології та надр України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 грудня 2015 року №1174 (далі - Положення №1174) Державна служба геології та надр України видає в установленому порядку спеціальні дозволи на користування надрами (у тому числі на користування нафтогазоносними надрами); зупиняє та анулює в установленому порядку дію спеціальних дозволів на користування надрами (у тому числі на користування нафтогазоносними надрами), поновлює їх дію у разі зупинення.

Питання надання спеціальних дозволів на користування надрами (далі - дозволи) у межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, а процедура продовження строку дії, переоформлення, видачі дубліката, зупинення дії чи анулювання дозволу та внесення до нього змін врегульоване Порядком надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 30 травня 2011року №615 (зі змінами та доповненнями; далі - Порядок №615)

Згідно з пунктом 23 Порядку №615 право користування надрами припиняється з підстав та у порядку, передбаченому Кодексом України про надра та Законом України "Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності".

Частиною 2 статті 24 Кодексу України про надра встановлено, що користувачі надр зобов`язані:

1) використовувати надра відповідно до цілей, для яких їх було надано;

2)забезпечувати повноту геологічного вивчення, раціональне, комплексне використання та охорону надр;

3) забезпечувати безпеку людей, майна та навколишнього природного середовища;

4) приводити земельні ділянки, порушені при користуванні надрами, в стан, придатний для подальшого їх використання у суспільному виробництві;

4-1) надавати та оприлюднювати інформацію про загальнодержавні та місцеві податки і збори, інші платежі, а також про виробничу (господарську) діяльність, необхідну для забезпечення прозорості у видобувних галузях, відповідно до порядку, затвердженого Кабінетом Міністрів України;

5) виконувати інші вимоги щодо користування надрами, встановлені законодавством України та угодою про розподіл продукції.

Як вбачається зі змісту п. 22 Порядку №615, дія спеціального дозволу може бути зупинена органом з питань надання дозволу безпосередньо або за поданням органів державного гірничого та санітарно-епідеміологічного нагляду, державного геологічного і екологічного контролю, органів місцевого самоврядування, органів державної податкової служби у разі:

1) порушення надрокористувачем умов користування надрами, передбачених дозволом або угодою про умови користування ділянкою надр;

2) виникнення внаслідок проведення робіт, пов`язаних з користуванням ділянкою надр, безпосередньої загрози життю чи здоров`ю працівників або населення;

3) проведення гірничих робіт без геологічного та маркшейдерського обслуговування;

4) наявності заборгованості з плати за користування надрами;

5) порушення надрокористувачем вимог законодавства у сфері надрокористування та охорони навколишнього природного середовища;

6) проведення на наданій у користування ділянці надр робіт, не передбачених дозволом;

7) відсутності у надрокористувача під час проведення робіт ліцензії на провадження господарської діяльності, що підлягає ліцензуванню відповідно до закону;

8) невиконання в установлений строк приписів уповноважених органів щодо усунення порушень законодавства у сфері надрокористування;

9) непереоформлення дозволу у випадках, передбачених пунктом 16 цього Порядку.

Право тимчасово зупиняти дію спеціального дозволу надане органу, який видав спеціальний дозвіл. Після зупинення дії дозволу надрокористувач зобов`язаний зупинити проведення на наданій йому в користування ділянці надр робіт, передбачених дозволом. Зупинення дії дозволу не звільняє надрокористувача від обов`язку проводити на ділянці надр роботи, пов`язані із запобіганням виникненню аварійної ситуації або усуненням її наслідків. Зупинення дії дозволу не є підставою для переривання строку його дії.

Дія спеціального дозволу поновлюється органом з питань надання дозволу після усунення надрокористувачем причин, що призвели до зупинення його дії, і сплати сум фінансових санкцій, застосованих у зв`язку із зупиненням дії дозволу.

Підстави припинення права користування надрами визначені статтею 26 Кодексу України про надра, відповідно до якої право користування надрами припиняється в разі:

1) якщо відпала потреба в користуванні надрами;

2) закінчення встановленого строку користування надрами;

3) припинення діяльності користувачів надр, яким їх було надано в користування;

4) користування надрами із застосуванням методів і способів, що негативно впливають на стан надр, призводять до забруднення навколишнього природного середовища або шкідливих наслідків для здоров`я населення;

5) використання надр не для тієї мети, для якої їх було надано, порушення інших вимог, передбачених спеціальним дозволом на користування ділянкою надр;

6) якщо користувач без поважних причин протягом 2 років, а для нафтогазоперспективних площ та родовищ нафти та газу - 180 календарних днів не приступив до користування надрами;

7) вилучення у встановленому законодавством порядку наданої в користування ділянки надр.

Право користування надрами припиняється органом, який надав надра в користування, а у випадках, передбачених пунктами 4, 5, 6 цієї статті - в разі незгоди користувачів - у судовому порядку.

Питання щодо припинення права користування земельною ділянкою вирішується у встановленому земельним законодавством порядку.

Судом встановлено, що 1 березня 2010 Міністерство охорони навколишнього природного середовища України надало ТОВ "Бубнівський цегельний завод" спеціальний дозвіл №5152 на користування надрами з метою видобування суглинків, придатних до виробництва будівельної повнотілої цегли, строком на 20 років.

Наказом від 23 грудня 2015 №438 Держгеонадра України зобов`язала ДНВП "Геоінформ України" та державну комісію України по запасах корисних копалин провести аналіз державного балансу запасів корисних копалин України щодо подання на повторну державну експертизу матеріалів геолого-економічної оцінки відповідних родовищ корисних копалин в частині діючих, в тому числі зупинених, спеціальних дозволів на користування надрами до 15 січня 2016.

13 січня 2016 ДНВП "Геоінформ України" надіслало позивачу інформацію про те, що відповідач не подав на повторну державну експертизу матеріали геолого-економічної оцінки Велико-Бубнівського родовища.

Наказом від 16 серпня 2016 №257 у зв`язку з невиконанням відповідачем умов спеціального дозволу в частині щорічного звітування перед ДНВП "Геоінформ України" щодо руху запасів за формами №5-гр за 2015 рік позивач встановив 10-денний термін для усунення порушень законодавства про надра. Зазначений наказ надісланий відповідачу повідомленням від 31 серпня 2016 №15493/13/14-16. Наказом від 1 вересня 2016 №287 позивач продовжив ТОВ "Бубнівський цегельний завод" строк для усунення порушень до 30 календарних днів, про що останнє повідомлене 03 жовтня 2016.

16 листопада 2016 Держгеонадра України прийняла наказ №431 про зупинення дії спеціального дозволу ТОВ "Бубнівський цегельний завод" та встановила 30-денний строк для усунення виявлених раніше порушень. Наказ отриманий відповідачем 29 грудня 2016.

06 березня 2017, отримавши від ДНВП "Державний інформаційний геологічний фонд України" повідомлення від 24 січня 2017 про ненадання відповідачем інформації щодо руху запасів корисних копалин, позивач попередив відповідача за №5167/13/14-17 про наявність підстав для припинення права користування надрами. Це повідомлення відповідачем отримане 25 березня 2017.

Оцінюючи підстави для припинення права користування відповідача надрами, на які покликається Держгеонадра України, суд враховує таке.

Однією з підстав, на яку посилається орган нагляду, є неусунення товариством порушень, що зумовили зупинення дії спеціального дозволу на користування надрами, а саме неподання щорічних звітів до ДНВП "Геоінформ України" щодо руху запасів за формами № 5-гр, 6-гр, 7-гр за 2015 рік.

Судом досліджений зміст Угоди про умови користування надрами від 01.03.2010, яка є додатком до спеціального дозволу, виданого відповідачу, де у ч. 4 статті 4 зазначено, що надрокористувач зобов`язаний надавати в установленому порядку Мінприроди інформацію щодо користування надрами.

Стаття 10 Угоди передбачає, що надрокористувач зобов`язаний щороку подавати до Мінприроди інформацію щодо стану виконання програми робіт та надавати відповідні пояснення з питань, що входять до компетенції Мінприроди. Надрокористувач зобов`язаний в установленому порядку подавати до ДНВП "Геоінформ України" щорічні звіти відповідно до форми державної статистичної звітності 5-гр.

Таким чином, як видно з умов Угоди, ТОВ "Бубнівський цегельний завод" було зобов`язане подавати:

- до ДНВП "Геоінформ України" щорічні звіти відповідно до форми державної статистичної звітності №5-гр,

- до Мінприроди інформацію щодо користування надрами та щодо стану виконання програми робіт.

Наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 14.03.2016 № 97 «Про затвердження форм звітності щодо обліку запасів корисних копалин та інструкцій з їх заповнення» передбачено, що суб`єкти господарювання щороку до 5 лютого, наступного за звітним роком, подають до Держгеонадр звіт за формою 5-ГР. До форми 5-ГР додається пояснювальна записка, акт на списання запасів корисних копалин з обліку гірничодобувного підприємства. Форма звітності № 5-гр (металеві, неметалеві корисні копалини, вугілля) "Звітний баланс запасів корисних копалин за ___ рік" станом на лютий 2016 була затверджена Наказом Державної геологічної служби від 26.12.2007 N 142.

Як вбачається зі змісту п. 1 ч. 1 ст. 54 Кодексу України про надра, при розробці родовищ корисних копалин повинні забезпечуватись, у тому числі облік стану і руху запасів, втрат і погіршення якості корисних копалин, а також подання до статистичних та інших державних органів встановленої законодавством звітності.

Положеннями Порядку державного обліку родовищ, запасів і проявів корисних копалин, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 31 січня 1995 року № 75, встановлено, що державний облік здійснює Держгеонадра як по ділянках надр, що використовуються, так і по ділянках надр, не залучених до використання, в тому числі континентального шельфу і виключної (морської) економічної зони. Державний облік ведеться на підставі звітів про результати геологозйомочних, пошукових, геологорозвідувальних, тематичних, проектно-пошукових та науково-дослідних робіт геологічного профілю, річних звітів гірничодобувних підприємств, звітів про результати технологічних випробувань мінеральної сировини, техніко-економічних обґрунтувань, рішень ДКЗ, інших документів, що стосуються оцінки та списання запасів.

Пунктом 15 Порядку № 75 у редакції, яка діяла станом на дату виконання обов`язку подання звітності за 2015 рік, було передбачено, що облік запасів корисних копалин ведеться на основі звітних балансів гірничодобувних і геологорозвідувальних підприємств.

У зв`язку з неподанням відповідачем звітності за 2015 рік 16.11.2016 дію спеціального дозволу, виданого останньому, було зупинено та надано додаткові 30 днів для усунення порушення.

Як вбачається з матеріалів справи, ТОВ "Бубнівський цегельний завод" надіслав на адресу Держгеонадр України звітні баланси запасів корисних копалин за 2014-2016 роки ( форма №5-гр) у березні 2017 ( отримані позивачем 29.03.2017)

Отже, зазначена звітність була подана відповідачем після зупинення дії спеціального дозволу та з порушенням 30 - денного строку з дня отримання повідомлення від 31.08.2016 ( отримане 07.09.2016) Таким чином, станом на момент направлення цієї звітності органу нагляду умови Угоди, яка є додатком до спеціального дозволу, фактично були порушені, оскільки звіт форми №5-ГР був поданий через рік після визначеного нормативно строку, яким є лютий 2016.

У той же час, станом на момент звернення позивача до суду з цим позовом ( вересень 2017) зазначене порушення було фактично виправлене, тоді як про будь-які зауваження до поданої відповідачем звітності, які б впливали на її оцінку, суду повідомлено не було. Судом також не встановлено належних підстав не взяти до уваги факт надання цієї звітності позивачу, оскільки останній це не спростовує.

Що стосується іншої підстави, на яку покликається позивач, а саме непроведення повторної державної експертизи та оцінки запасів родовищ корисних копалин, яка повинна здійснюватись через кожні 5 років експлуатації ділянки надр, суд враховує наступне.

Вимоги щодо проведення державної експертизи та оцінки запасів родовищ корисних копалин станом на час виникнення спірних правовідносин визначались нормами ст. 45 Кодексу України «Про надра», п. 25 Положення про порядок проведення державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 22 грудня 1994 №865 (далі - Положення №865).

Так, частиною 4 статті 45 Кодексу України «Про надра» встановлено, що запаси корисних копалин розвіданих родовищ, а також запаси корисних копалин, додатково розвіданих у процесі розробки родовищ, підлягають експертизі та оцінюються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 25 Положення №865 передбачено, що повторна державна експертиза та оцінка запасів родовищ корисних копалин проводиться через кожні п`ять років експлуатації ділянки надр. Повторна державна експертиза та оцінка запасів родовищ корисних копалин проводиться у разі перегляду вимог стандартів щодо кількості або якості корисних копалин, технології їх переробки, що призводять до зменшення сумарних розвіданих запасів більш як на 20 відсотків або зростання їх обсягу більш як на 50 відсотків. Запаси родовищ, що розробляються, підлягають повторній експертизі та оцінці, якщо внаслідок гірничодобувних або додаткових геологорозвідувальних робіт сумарні розвідані запаси зростають більш як на 50 відсотків порівняно з раніше оціненими Державною комісією по запасах корисних копалин або якщо списані та передбачені для списання розвідані запаси як такі, що не підтвердилися чи недоцільні для видобутку за техніко-економічними умовами родовищ, перевищують нормативи, встановлені законодавством.

Матеріали геолого-економічної оцінки запасів корисних копалин, на підставі яких проводиться експертиза, подаються до Державної комісії України по запасах корисних копалин (далі - ДКЗ) користувачами надр або уповноваженими ними особами (пункт 16 Положення №865). Порядок розробки матеріалів техніко-економічного обґрунтування кондицій на мінеральну сировину та проведення геолого-економічної оцінки родовищ корисних копалин установлюється ДКЗ (пункт 14 Порядку №865). Вимоги до змісту, оформлення і порядку подання для державної експертизи та оцінки матеріалів геолого-економічної оцінки запасів родовищ конкретних видів корисних копалин затверджуються ДКЗ (пункт 10 Порядку №865)

Отже, як вбачається з вищенаведених положень, проведення повторної державної експертизи становить собою поетапну процедуру, одним з етапів якої є підготовка та подача надрокористувачами уповноваженому органу матеріалів геолого-економічної оцінки запасів корисних копалин.

Судом встановлено, що 1 листопада 2016 відповідач уклав з фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 договір №1/11-16 на повторну геолого-економічну оцінку Велико-Бублівського родовища суглинків у Волочиському районі Хмельницької області, терміном виконання якої вказаний грудень 2017 року. На виконання договору був складений перелік об`єктів робіт та досліджень з геологічного вивчення надр на 2016-2017 роки, надісланий Державній службі геології та надр України супровідним листом №7 від 17 лютого 2017. Вказаний перелік отриманий та зареєстрований останньою 2 березня 2017 за №210, що підтверджується відбитками штампів про реєстрацію, листом ДНВП "Геоінформ України" від 3 березня 2017 №05/305-0982 про здійснення реєстрації робіт та дослідження з геологічного вивчення надр під реєстраційним номером У-17-210/1. У подальшому складений акт від 17.05.2017 здачі-приймання робіт щодо реєстрації робіт з геологічного вивчення надр ( як вказано: згідно листа № 7 від 17.02.2017)

У справі відсутні докази неприйняття зазначених матеріалів геолого-економічної оцінки запасів для подальшого проведення повторної експертизи. Як вбачається зі змісту зареєстрованого переліку робіт та досліджень з геологічного вивчення надр за 2016-2017 роки (Форма №3-гр), встановленим строком передачі звітних матеріалів є IV квартал 2017.

Судом також досліджений Перелік об`єктів робіт та досліджень з геологічного вивчення надр на 2016-2017 роки, у якому об`єктом зазначається повторна геолого -економічна оцінка Велико-Бубнівського родовища суглинків ( місце розташування - 1,5 км на північний захід від с. Бубнівка Волочиського району Хмельницької області, площа об`єкта 0,067 км2), технічне завдання № 01-11 на повторну геолого-економічну оцінку, локальний кошторис робіт. Як зазначає виконавець робіт у повідомленні від 23.10.2017, вже виконані підготовчі роботи із перерахунку запасів та розробки ТЕО кондицій.

У той же час, станом на момент звернення позивача до суду з цим позовом ( вересень 2017) строк передачі звітних матеріалів для подальшого проведення експертизи не настав, отже стверджувати про наявність порушення відповідачем вимог закону в цій частині, яке б могло бути підставою для анулювання спеціального дозволу, є передчасним. Крім того, як видно з матеріалів справи, конкретний період, у який повинна була бути проведена зазначена експертиза, позивачем не визначався.

Позивач, крім того, не надав належних доказів щодо інших порушень відповідачем вимог закону, зокрема користування надрами із застосуванням методів і способів, що негативно впливають на стан надр, призводять до забруднення навколишнього природного середовища або шкідливих наслідків для здоров`я населення, використання надр не для тієї мети, для якої їх було надано, порушення інших вимог, передбачених спеціальним дозволом на користування ділянкою надр, невикористання ділянки надр без поважних причин протягом двох років тощо.

На думку суду, за відсутності факту невиконання відповідачем вимог припису, питання припинення права користування надрами слід розглядати з урахуванням того, чи існує відповідне порушення станом на час звернення позивача до суду з цим позовом. Зазначене пояснюється тим, що закон передбачає зазначений вид відповідальності саме у разі наявності діючого/триваючого порушення, яке можливо припинити саме шляхом припинення дії спеціального дозволу загалом. У той же час, якщо відповідне порушення вже було виправлене станом на момент судового провадження, підстави для припинення відповідного спеціального права відсутні.

Враховуючи те, що станом на момент звернення до суду позивачу була надана звітність форми № 5-гр за 2015 рік, а також наявні у відповідача ( відповідно до стадії проведення робіт) матеріали геолого-економічної оцінки запасів корисних копалин, яка ще не була завершена, достатні належні підстави припинення права користування надрами шляхом анулювання спеціального дозволу судом не встановлені і позивачем не доведені, відтак позовні вимоги не є обґрунтованими та не підлягають задоволенню.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

у задоволенні адміністративного позову - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складене 18 травня 2022 року

Позивач:Державна служба геології та надр України (вул. Антона Цедіка, 16,Київ 57,03057 37536031)
Відповідач:Товариство з обмеженою відповідальністю "Бубнівський цегельний завод" (вул. Польова, 36,Бубнівка,Волочиський район, Хмельницька область,31235 35345009)

Головуючий суддя І.С. Козачок