Справа № 149/977/22
Суддя: Робак М. В.
Дата ухвалення: 2022-05-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 149/977/22
Провадження №2-а/149/18/22
Номер рядка звіту 140
У х в а л а

17.05.2022 м. Хмільник

Суддя Хмільницького міськрайонного суду Робак М. В., вирішуючи питання про відкриття провадження по справі за позовом представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Матюхи Володимира Вікторовича до поліцейського СРПП Хмільницького РВП рядового поліції Лисака Ярослава Вікторовича про скасування постанови в справі про адміністративне правпорушення,

ВСТАНОВИЛА:

До суду надійшла вищезазначена позовна заява, вивчивши яку суддя прийшла до висновку, що позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.160, 161 КАС України, та підлягає залишенню без руху по наступним підставам.

Так, відповідно до ст. 161 КАС України встановлено перелік документів, що додаються до позовної заяви, зокрема відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством, справляється судовий збір. Відповідно до положень ст.ст. 3, 5 Закону України "Про судовий збір" серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви на постанову про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву на постанову про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором. В той же час, відповідно до статті 288 КУпАП особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита. Однак, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 року у справі №543/775/17 дійшла висновку про те що: "за системного, цільового та граматичного тлумачення до наведеного законодавчого регулювання відносин, пов`язаних зі сплатою судового збору, Велика Палата Верховного Суду в контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права зазначає, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону №3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають". Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України визначено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Як вбачається з позовної заяви, позивачем при зверненні до суду заявлено вимогу про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення, тобто вимогу немайнового характеру, з якої, відповідно до зазначених вище висновків, необхідно сплачувати судовий збір. Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Відповідно до п.п. 2 п. 1 ч. 3 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, сплачується судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на час звернення позивача до суду складає 992,40 грн. В той же час, ч. 5 ст. 4 Закону № 3674 передбачено, що розмір судового збору, який підлягає стягненню у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на даний час складає 496,20 грн. При цьому, у вищевказаній постанові Великої Палати Верховного Суду від 18.03.2020 року у справі №543/775/17 висловлено правовий висновок про те, що з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб . Як уже зазначалося, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду (ч. 5 ст. 242 КАС). Відповідно до Закону України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 01 січня 2022 року складає 2481 грн. Враховуючи вищенаведене, за подання позовної заяви позивачу, в даному випадку, належить сплатити судовий збір в розмірі 496,20 грн. (2481 х 0,2). Однак, в порушення вищевказаних норм, позивачем до позовної заяви не додано ні доказів сплати судового збору, а також не додано документів, які б підтверджували підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Крім того, відповідачем у справі зазначено поліцейського СРПП Хмільницького РВП рядового поліції Лисака Я.В.. Відповідно до ч. 6 ст. 160 КАС України, якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у п. 2 ч.5 ст. 160 КАС України. У відповідності до п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти. Відповідно Постанови КАС ВС від 26.12.2019 № 724/716/16-а (К/9901/12750/18), у справі про оскарження дій посадової особи, відповідні інспектори не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який, зокрема положеннями КУпАП покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення, за відповідні правопорушення. Звертаючись до суду з адміністративним позовом, позивач зазначає відповідачем особу, яка, на його думку, повинна відповідати за позовом, проте під час розгляду справи він може заявити клопотання про заміну неналежного відповідача належним. Заміна відповідача може відбутися за клопотанням не лише позивача, а й будь-якої іншої особи, яка бере участь у справі, у тому числі й за клопотанням самого відповідача, або навіть за ініціативою суду. Однак, враховуючи вищевказані норми, суд звертає увагу на те, що поліцейський СРПП Хмільницького РВП рядовий поліції Лисак Я.В., який уповноважений накладати адміністративні стягнення та розглядати справи про адміністративні правопорушення, не може виступати самостійним відповідачем так як не є суб`єктом владних повноважень. Таким чином, суд вважає, що позивачем не додержано п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України, зокрема не зазначено належного відповідача. Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку зверненнядо адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Згідно ч. 2 ст. 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови). Відповідно до ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений строк, встановлеий законом, якщо визнає причини проуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. При цьому, позивач зазначає, що про існування вказаної постанови дізнався лише 10.05.2022, після отримання постанови про відкриття провадження. Однак, як вбачається з матеріалів справи, а саме: постанови серії ГАБ № 916550 по справі про адміністративне правопорушення від 02.12.2021, про існування вказаної постанови ОСОБА_1 знав в день її винесення, однак від її отримання відмовився. Згідно частини першої ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Відтак, на виконання вимог ч. 6 ст.161 КАС, позивач зобов`язаний подати заяву про поновлення строку звернення до суду та докази поважності причин його пропуску. Проте, зазначеного позивачем здійснено не було. Згідно із ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (ч.2 ст. 169 КАС України). З огляду на викладене вважаю, що дану позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши особі, яка її подала, строк для усунення недоліків. Вразі невиконання вимог суду в строк встановлений суддею позовна заява буде повернута позивачу. Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 160, 161, 169 КАС України, суддя -

П О С Т А Н О В И Л А:

Адміністративний позов представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Матюхи Володимира Вікторовича до поліцейського СРПП Хмільницького РВП рядового поліції Лисака Ярослава Вікторовича про скасування постанови в справі про адміністративне правпорушенняі - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків що становить 10 днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити, що якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала суду, відповідно до змісту ч.2 ст.256 КАС України, набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя: Марина РОБАК