Справа № 280/8793/21
Суддя: Ясенова Т.І.
Дата ухвалення: 2022-05-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

10 травня 2022 року м. Дніпросправа № 280/8793/21

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Ясенової Т.І. (доповідач),

суддів: Бишевської Н.А., Суховарова А.В.,

розглянувши в письмовому провадженні адміністративну справу в м. Дніпрі за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Запорізькій області на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 01 листопада 2021 року (суддя суду 1 інстанції Сацький Р.В.) в адміністративній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ПМФ ВІНТЕРЛАБ» до Головного управління ДПС у Запорізькій області про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Запорізькій області, в якому просив:

- визнати протиправними та скасувати рішення Головного управління ДПС у Запорізькій області від 05.03.2020 №13274 та №24347 від 30.08.2021 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «ПМФ ВІНТЕРЛАБ» критеріям ризиковості платника податку, на підставі п.8 Критеріїв ризиковості платника податку;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Запорізькій області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «ПМФ ВІНТЕРЛАБ» з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості без права повторного включення до переліку ризикових з тих самих підстав.

В обґрунтування позову посилається на те, що оскаржувані рішення не містять мотивації підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до п.8 Критеріїв ризиковості платників податку. Позивач зазначив, що направив через електронний кабінет платника податків ґрунтовні пояснення стосовно господарської діяльності підприємства з додатками в кількості 26 документів. Проте, Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Запорізькій області прийнято рішення від 05.03.2020 №13274 та від 30.08.2021 №24347 про відповідність платника податку критеріям ризиковості. Позивач вважає зазначені рішення неправомірними, які підлягають скасуванню.

Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 01 листопада 2021 року позов задоволено частково.

Визнано протиправними та скасовано рішення Головного управління ДПС у Запорізькій області від 05.03.2020 №13274 та №24347 від 30.08.2021 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «ПМФ ВІНТЕРЛАБ» критеріям ризиковості платника податку, на підставі п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Зобов`язано Головне управління ДПС у Запорізькій області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «ПМФ ВІНТЕРЛАБ» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції, у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначив, що визнання відповідачем на підставі оцінки податкової поведінки платника податків таким, що відповідає критеріям ризиковості, не впливає на його господарську діяльність, не створює перешкод для цього, так само як і не завдає шкоди його діловій репутації. Крім того, відповідач зазначив, що встановлено ризик порушення норм податкового законодавства, наявна податкова інформація, що свідчить про неможливість здійснення будь - яких операцій з постачання товарів (робіт, послуг); платником податку та/або його контрагентами, згідно даних ЄРПН здійснено реалізацію товарів/послуг, відмінних від придбаних, та надання платником документів не в повному обсязі. Також відповідач зазначив, що виключення позивача з переліку сумнівних підприємств є неправомірним, оскільки Постановою №1165 передбачено прийняття рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості на підставі наданих платником податку документів на розгляд комісії регіонального рівня. В свою чергу, відповідно до Постанови №1165 у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Крім того, відповідач повідомив суду про наявність сформованої судової практики у адміністративних судах першої та апеляційної інстанцій щодо розгляду справ даної категорії, навів їх перелік, а також звернув увагу, зокрема, на позиції, які викладені Верховним Судом у постановах від 12.11.2020 справа № 240/3906/19, від 20.11.2019 справа №480/4006/18 та інші.

Позивач не скористався правом подання відзиву на апеляційну скаргу.

Відповідно до вимог статті 311 КАС України справа розглянута в порядку письмового провадження.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду, в межах доводів апеляційної скарги, правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права та правової оцінки обставин у справі, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що Товариство з обмеженою відповідальністю «ПМФ ВІНТЕРЛАБ» зареєстровано в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань як юридична особа 13.11.2006 за номером 0016154.

Видами діяльності Товариства з обмеженою відповідальністю «ПМФ ВІНТЕРЛАБ» є (код КВЕД): 28.25 Виробництво промислового холодильного та вентиляційного устаткування (основний); 33.20 Установлення та монтаж машин і устаткування; 33.12 Ремонт і технічне обслуговування машин і устаткування промислового призначення; 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля; 46.69 Оптова торгівля іншими машинами й устаткуванням; 77.39 Надання в оренду інших машин, устаткування та товарів, н.в.і.у.

Товариство з обмеженою відповідальністю «ПМФ ВІНТЕРЛАБ» зареєстровано за адресою: 69096, Запорізька область, м. Запоріжжя, вул. Ладозька, 6, кВ. 34, яка є місцем проживання засновника товариства і директора ОСОБА_1 .

Згідно свідоцтва за № 200042651 від 06.06.2007 позивач зареєстрований як платник податку на додану вартість.

Для здійснення господарської діяльності Товариством з обмеженою відповідальністю «ПМФ ВІНТЕРЛАБ» укладений договір оренди нежитлового приміщення з Приватним акціонерним товариством «Електротехнологія» () від 27.12.2018 № 811, яке використовується як склад і де проводиться господарська діяльність. Про наявність орендованих приміщень через надання звіту за формою 20-ОПП повідомлена податкова служба.

Також, позивач винаймає у директора підприємства ОСОБА_1 на підставі договору оренди транспортний засіб, на якому здійснюється транспортування товару. Крім того, підприємством укладений договір про надання транспортних послуг з Товариством з обмеженою відповідальністю «Транспортна компанія «САТ» від 14.03.2018 № 492.

У травні 2021 року Товариство з обмеженою відповідальністю «ПМФ ВІНТЕРЛАБ» здійснило установлення та монтаж Компресорно-конденсаторного агрегату (код згідно КК ТЗЕД «Інші меблі з вмонтованим холодильним обладнанням») та поставку повітроохолоджувача (код згідно УКТ ЗЕД «Випаровувачі та конденсатори, крім тих, що використовуються у побутових холодильниках») на Товариство з обмеженою відповідальністю «Техносила» м. Хотин за договором № 02 від 10.02.2021. Зазначене обладнання використовується для зберігання фруктів.

Крім того, Товариство з обмеженою відповідальністю «ПМФ ВІНТЕРЛАБ» були виконані роботи на Товаристві з обмеженою відповідальністю «ІТІ АГРО» м. Київ (31811551), ФГ «Коник» м. Ужгород (22075725).

Рішенням Комісії Головного управління ДПС у Запорізькій області від 05.03.2020 № 13274 Товариство з обмеженою відповідальністю «ПМФ ВІНТЕРЛАБ» віднесено до переліку ризикових платників податків відповідно до п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку за критерієм: «встановлено ризик порушення норм податкового законодавства, наявна податкова інформація, що свідчить про неможливість здійснення будь-яких операцій з постачання товарів (робіт, послуг)».

Позивачем було подано на реєстрацію податкову накладну № 1 від 14.04.2021, виписану Товариством з обмеженою відповідальністю «ПМФ ВІНТЕРЛАБ» у зв`язку із реалізацією Холодоагент R507, код товару згідно УКТ ЗЕД, на адресу Товариства з обмеженою відповідальністю «ЗАВОД ХІТ ТЕХНОЛОГІЯ» на суму 46050,05 грн., у тому числі ПДВ 775,01 грн., яка була зупинена відповідно до п. 201.16 ст. 201 ПК України.

19.08.2021 позивачем до контролюючого органу подано повідомлення № 2 від 19.08.2021 про подання інформації, копій документів та пояснень стосовно господарської діяльності підприємства з додатками в кількості 26 документів.

Згідно податкової інформації, наданої Вознесенівським відділом камеральних перевірок управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків Головного управління ДПС у Запорізькій області, Товариство з обмеженою відповідальністю «ПМФ ВІНТЕРЛАБ» здійснює придбання товарів у контрагентів-постачальників, придбання яких по ланцюгу постачання не встановлено.

На засіданні Комісії Головного управління ДПС у Запорізькій області 30.08.2021 розглянуто питання щодо виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, відповідно наданого 19.08.2021 позивачем повідомлення із документами щодо виключення із переліку ризикових платників.

Товариство з обмеженою відповідальністю «ПМФ ВІНТЕРЛАБ» включено до реєстру ризикових за критерієм завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції. Підставою включення є інформація відповідно до якої повідомлено, що з метою проведення перевірок здійснено вихід на податкову адресу позивача та встановлено відсутність за податковою адресою.

Рішенням Комісії Головного управління ДПС у Запорізькій області від 30.08.2021 № 24347 відповідно до п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, Товариство з обмеженою відповідальністю «ПМФ ВІНТЕРЛАБ» віднесено до переліку ризикових платників за критерієм: «Платником податку та/або його контрагентами, згідно даних ЄРПН, здійснено реалізацію товарів/послуг, відмінних від придбаних, та надання платником документів не в повному обсязі».

Вважаючи рішення Комісії Головного управління ДПС у Запорізькій області від 05.03.2020 №13274 та від 30.08.2021 №24347 про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку протиправними та такими, що підлягають скасуванню, позивач звернувся до суду із цим позовом.

Надаючи оцінку спірним відносинам, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Пунктом 201.16 статті 201 Податкового кодексу України встановлено, що реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

В силу пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені; для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

Функціонування Єдиного реєстру податкових накладних (далі - ЄРПН) відбувається в автоматизованому режимі за правилами, визначеними Порядком ведення єдиного реєстру податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 р. № 1246 (далі - Порядок № 1246), а також Порядком електронного адміністрування податку на додану вартість, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 16.10.2014 р. (далі - Порядок №569).

Зокрема, пунктом 12 Порядку № 1246 передбачено, що саме в автоматизованому режимі здійснюється перевірка одержаної від платника податків податкової накладної на предмет наявності підстав для зупинення реєстрації.

Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 р. № 1165 (далі - Порядок № 1165).

За визначенням пункту 2 Порядку № 1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Відповідно до пунктів 6 та 7 Порядку № 1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня. У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4). У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Рішення, що оскаржуються в цій справі, прийняті з підстав відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку, а саме пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Додатком №1 до Порядку № 1165 визначені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, пункт 8 яких передбачає такий критерій як наявність у контролюючих органів податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Згідно з додатком 4 Порядку №1165 в рішенні про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку обов`язково зазначається підстава його прийняття, зокрема, відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку розшифровується, яка саме податкова інформація.

В оскарженому рішенні вказане поле заповнено та зазначено таке: платником податку та/або його контрагентами, згідно даних ЄРПН, здійснено реалізацію товарів/послуг, відмінних від придбаних .

Суд зазначає, що загальними вимогами, які висуваються до індивідуального акту як акту правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, а суб`єкт владних повноважень контролюючий орган повинен навести у рішенні конкретні підстави (фактичні і юридичні), а також переконливі і зрозумілі мотиви його прийняття.

Оскаржене рішення не містять жодної мотивації підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку, в цьому рішенні не зазначена конкретна інформація, яка слугувала підставою для прийняття такого рішення, з посиланнями на відповідні документи.

Контролюючий орган посилається на те, що підставою для включення позивача до реєстру ризикових платників податків на підставі рішень №13274 та № 24347 стала наявність у контролюючих органів податкової інформації, яка стала відома під час виходу на податкову адресу товариства.

Відповідач стверджує, що це була податкова інформація про відсутність позивача за податковою адресою.

Водночас, підстава про відсутність позивача за податковою адресою взагалі не може розглядатися як підстава для віднесення платника до переліку ризикових платників податку.

Суд визнає обґрунтованим зазначення судом першої інстанції, що оскаржені рішення прийняті відповідачем з не дотримання процедури, встановленої Порядком №1165. При цьому суд зазначає, що контролюючим органом не надано жодного доказу, що віднесення позивача до ризикових платників податку пов`язане із поданими позивачем на реєстрацію податковими накладними/розрахунками коригування.

За позицією контролюючого органу рішення № 13274 від 05.03.2020 прийнято виключно із аналізу даних податкової інформації по реєстрації податкових накладних в ЄРПН, якою встановлено, що позивач здійснює придбання товарів у наступних постачальників: ТОВ «ДОМУС ФРІГУС», ТОВ «ЛЕДОВІТ», ПрАТ «ЕЛЕКТРОТЕХНОЛОГІВ», ТОВ «САНМЕЙ Україна», ПП «ЛАМІНАР-Україна», ТОВ «КОМФІ ТРЕЙД», ТОВ «ВЕСТ КАРД», ТОВ «МОНТАЖЕЛЕКТРОПРОМ», ТОВ «БАЛТІК РЕФРІДЖЕРЕЙТІНГ ГРУП».

Отже, негативна податкова інформація стосується не господарської діяльності позивача, а його контрагентів. Разом з тим, відповідачем як суб`єктом владних повноважень жодних доказів на підтвердження зазначеної інформації суду не надано.

Враховуючи вищезазначене, суд погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що відповідачем не доведено, що існують підстави для застосування до позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідними наслідками у вигляді внесення до переліку ризикових суб`єктів господарювання, у зв`язку з чим рішення комісії Головного управління ДПС у Запорізькій області про відповідність Товариство з обмеженою відповідальністю «ПМФ ВІНТЕРЛАБ» критеріям ризиковості платника податків є протиправними та обґрунтовано скасовані судом першої інстанції.

Доводи відповідача про відсутність підстав вважати, що цими рішеннями порушено права позивача, а власне оскаржене рішення не створює для позивача будь-яких правових наслідків, суд визнає неприйнятними.

Додатком 4 до Порядку №1165 встановлена форма рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, в якій зазначено, що рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Аналіз приведених вище норм чинного законодавства України дає підстави для висновку, що прийняття контролюючим органом рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку змінює правовий режим моніторингу реєстрації податкових накладних в ЄРПН, з абсолютною невідворотністю призводить до зупинення реєстрації будь-якої складеної цією особою податкової накладної в ЄРПН, а відтак спірне рішення комісії регіонального рівня може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Суд акцентує увагу на те, що абзацом 14 пункту 6 Порядку № 1165 визначено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Зазначене свідчить, що положеннями Порядку № 1165 передбачено право на оскарження рішення контролюючого органу щодо включення платника податків до переліку ризикових платників податку.

Відповідачем не приведено доводів у спростування рішення суду першої інстанції про зобов`язання відповідача виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «ПМФ ВІНТЕРЛАБ» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, проте суд вважає з цього питання зауважити наступне.

Відповідно до частини третьої статті 245 КАС України у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

За приписами статті 8 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Статтею 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини №3477-IV від 23.02.2006, суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Так, Європейський суд з прав людини у рішенні від 13.01.2011 (остаточне) по справі Чуйкіна проти України (CASE OF CHUYKINA v. UKRAINE) (Заява №28924/04) констатував: 50. Суд нагадує, що процесуальні гарантії, викладені у статті 6 Конвенції, забезпечують кожному право звертатися до суду з позовом щодо своїх цивільних прав та обов`язків. Таким чином стаття 6 Конвенції втілює право на суд , в якому право на доступ до суду, тобто право ініціювати в судах провадження з цивільних питань становить один з його аспектів (див. рішення від 21 лютого 1975 року у справі Голдер проти Сполученого Королівства (Golder v. the United Kingdom), пп. 2836, Series A № 18). Крім того, порушення судового провадження саме по собі не задовольняє усіх вимог пункту 1 статті 6 Конвенції. Ціль Конвенції гарантувати права, які є практичними та ефективними, а не теоретичними або ілюзорними. Право на доступ до суду включає в себе не лише право ініціювати провадження, а й право отримати вирішення спору судом. Воно було б ілюзорним, якби національна правова система Договірної держави дозволяла особі подати до суду цивільний позов без гарантії того, що справу буде вирішено остаточним рішенням в судовому провадженні. Для пункту 1 статті 6 Конвенції було б неможливо детально описувати процесуальні гарантії, які надаються сторонам у судовому процесі провадженні, яке є справедливим, публічним та швидким, не гарантувавши сторонам того, що їхні цивільні спори будуть остаточно вирішені (див. рішення у справах Мултіплекс проти Хорватії (Multiplex v. Croatia), заява № 58112/00, п. 45, від 10 липня 2003 року, та Кутіч проти Хорватії (Kutic v. Croatia), заява № 48778/99, п. 25, ECHR 2002-II) .

Таким чином, позовні вимоги щодо зобов`язання виключити позивача з переліку ризикових платників податків є дотриманням судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений і вказане рішення не можливо визнати втручанням у дискреційні повноваження відповідача, оскільки ним такі повноваження були самостійно реалізовані шляхом прийняття оскарженого рішення, яке було предметом судового контролю у межах цієї справи.

Посилання відповідача на правові позиції Верховного Суду, обґрунтовуючи правомірність оскаржуваних рішень, суд вважає необґрунтованими, оскільки вказані правові позиції Верховного Суду стосуються правовідносин, пов`язаних із застосуванням положень Порядку № 117, який втратив чинність з 01.02.2020. Разом з тим, спірні правовідносини у цій справі пов`язані із застосуванням положень Порядку № 1165, який набрав чинності з 01.02.2020.

З урахуванням викладеного суд дійшов висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення.

Керуючись статтями 241-245, 250, 315, 316, 321, 322, 327, 329 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Запорізькій області залишити без задоволення.

Рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 01 листопада 2021 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повної постанови у випадках, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 328 КАС України.

Головуючий - суддя Т.І. Ясенова

суддя Н.А. Бишевська

суддя А.В. Суховаров