Справа № 160/489/22
Суддя: Кучма Костянтин Сергійович
Дата ухвалення: 2022-04-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
28 квітня 2022 року Справа № 160/489/22
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого - судді Кучми К.С., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін у письмовому провадженні адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про визнання протиправними дій, визнання протиправною та скасування постанови і припису, -
Позивач звернулася до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою, в якій просила:
-визнати протиправною та скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення №57А/301221 від 30.12.2021 р., винесену начальником Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради Ратич Н.М. про визнання її винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.96 КУпАП України та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 1700 грн.;
- визнати протиправним та скасувати припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 15.12.2021 р. Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про зупинення виконання будь-яких ремонтно-будівельних робіт з реконструкції квартири на об`єкті будівництва, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; усунення порушень шляхом приведення до вимог затвердженої проектної документації, технічного паспорту на квартиру, паспорту оздоблення фасадів, виготовлених ТОВ АРКА-ДІЯ у строк до 17.12.2021 р.
В обґрунтування заявлених позовних вимог зазначено, що 15.12.2021 року за результатами позапланової перевірки головним спеціалістом - інспектором УДАБК ДМР - Мокрим Ю.О., головним спеціалістом - інспектором УДАБК ДМР - Пільновим А.О., начальником ВДАБК ДМР - Вертуновим Ю.В. у присутності ОСОБА_1 було складено протокол про адміністративне правопорушення від 15.12.2021 року за порушення останньою затвердженого робочого проекту шифр 05/16-П-АП; 05/16-П-АР4; 05/16-П-АР5; 05/16-П-АР1. Відповідальність за яке передбачена ч.1 ст.96 КУпАП. Протокол був підписаний власником квартири (позивачем по справі) з запереченнями.
Також, 15.12.2021 року зазначеними вище посадовими особами відповідача відповідно до ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 р. №553, видано ОСОБА_1 припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 15.12.2021 р., зі змісту якого вимагалось від позивача усунути до 16 січня 2022 року порушення шляхом приведення до вимог затвердженої проектної документації, технічного паспорту на квартиру, паспорту оздоблення фасадів, виготовлених ТОВ «АРКА-ДІЯ». 30.12.2021 р. на підставі акту перевірки, протоколу та припису начальником УДАБК ДМР Ратич Н.М. було винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення №57А/301221 від 30.12.2021 р. про визнання ОСОБА_1 винною. Позивач вважає дії відповідача щодо складення акту перевірки, протоколу, припису та постанови неправомірними, вважає, що постанова та припис підлягають визнанню протиправними та скасуванню судом.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.01.2022 року було відкрито провадження по даній справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
До суду 27.04.2022 року від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що в позові не зазначено жодних підстав для визнання протиправними та скасування постанови і припису. Відповідач вважає, що під час проведення перевірки у квартирі позивача його посадові особи діяли на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Встановивши факт вчинення позивачем самочинного будівництва, відповідач законно дійшов висновку про наявність в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.96 КУпАП. На негайне усунення порушень чинного законодавства, відповідачем обґрунтовано складено та винесено припис про зупинення виконання будівельних робіт, а відтак підстави для задоволення позовних вимог відсутні. Враховуючи викладене вище, відповідач просив суд відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.
Відповідно до ч.1 ст.257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.
Частинами 5, 8 ст.262 КАС України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
За викладених обставин, відповідно до вимог статей 258, 262 КАС України, справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, у письмовому провадженні.
Дослідивши матеріали справи, враховуючи позицію сторін, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному та об`єктивному розгляді обставин справи, суд встановив наступні обставини справи.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 є власником квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується витягом про право власності, договором та технічним паспортом на квартиру.
Судом також встановлено, що 29.11.2021 року Управлінням Державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради видано наказ № 299П «Про проведення позапланової перевірки на об`єкті містобудування, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання будівельних робіт».
На підставі розгляду звернення голови ОСББ «ПАРК РЕЗИДЕНТ» №Г-69 від 22.10.2021 р., відповідачем 30.11.2021 р. видано направлення для проведення планового (позапланового) заходу № 0295.
Так, у період з 02 по 15 грудня 2021 року посадовими особами УДАБК Дніпровської МР проводилась позапланова перевірка на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1 .
Позивач була ознайомлена зі змістом зазначених документів та отримала їх в день складання, тобто 15.12.2021 р., про що свідчить її особистий підпис в екземплярах документів.
30.12.2021 року за результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності, відповідачем складено та винесено постанову про адміністративне правопорушення № 57А/301221, якою ОСОБА_1 притягнуто до відповідальності за правопорушення передбачене ч.1 ст.96 КУпАП та накладено штраф у розмірі 1 700 грн.
Примірник постанови отримано 30.12.2021 року адвокатом позивачки ОСОБА_2 , який був присутній під час розгляду справи про адміністративне правопорушення в сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, що підтверджується його підписом в екземплярах документів.
Аналізуючи виниклі між сторонами правовідносини, суд приходить до наступного.
Порядок здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт затверджений положеннями Постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. №553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» (далі постанова КМУ № 553).
Згідно з абз.11 п.7 постанови КМУ № 553 строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів.
Відповідно до положень абз.13 п.7 постанови КМУ № 553 під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.
Перед початком проведення перевірки посадовою особою відповідача на виконання вимог вказаних положень пред`явлено службове посвідчення та надано копію направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 30.11.2021 р. № 0295. Вказані обставини підтверджується власноручним підписом позивача на вказаному направленні.
Так, відповідно до п.7 ст.1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» містобудівна документація - затверджені текстові та графічні матеріали з питань регулювання планування, забудови та іншого використання територій.
Згідно з ст.9 Закону України «Про архітектурну діяльність», будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».
Проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; 5) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.
Статтею 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що основними складовими вихідних даних є: містобудівні умови та обмеження; технічні умови; завдання на проектування.
В абз.2 ч.3 ст.29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що перелік об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, визначає центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, містобудування та архітектури.
Такий перелік затверджено наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 06.11.2017 р. № 289 «Про затвердження Переліку об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються». Пунктом 25 цього Переліку передбачено серед таких об`єктів «реконструкція житлових та нежитлових приміщень без зміни їх зовнішньої конфігурації та функціонального призначення, розміщення в існуючих житлових будинках, адміністративно-побутових та громадських будівлях вбудованих приміщень громадського призначення».
Відповідно до п.1 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CCI), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.
Згідно з частинами 1 та 2 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CCI), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.
Відповідно до ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» ці норми встановлюють склад та зміст проектної документації на нове будівництво, реконструкцію, капітальний ремонт та технічне переоснащення будинків, будівель, споруд будь-якого призначення, їх комплексів або їх частин, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури. Відповідно до п.3.21 ДБН А.2.2-3-2014 «Реконструкція» - перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкту будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг. Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкту в цілому або його частин (за умови їх автономності).
Відтак, суд вважає, що визначальним критерієм у цій справі є визначення змісту поняття «реконструкція» та співвіднесення його з фактичними обставинами цієї справи - здійсненням позивачем будівельних робіт по реконструкції квартири та балкону.
З матеріалів перевірки та матеріалів фотофіксації, зроблених у квартирі позивача, вбачається, що останньою здійснювались саме будівельні роботи з реконструкції, оскільки:
- розібрано накривку з металевого листа огородження балкону;
- розібрано м/к перил огородження балкону;
- встановлено конструкції рам скління балкону, разом зі склопакетами, які приводять до зміни площі квартири, зазначеної у технічному паспорті квартири (замість площі балкону 4,8 кв.м. з коефіцієнтом 0,3 площа балкону 12,8 кв.м. з коефіцієнтом 0,8), у переданій ОСББ «ПАРК РЕЗИДЕНС» проектній документації, переданої актом приймання-передачі від 05.10.2020 р., та зміни зовнішнього виду в вісях 1-14 будинку, зазначеному у паспорті оздоблення фасадів, виготовлених ТОВ «АРКА-ДІЯ», що є порушенням затвердженого робочого проекту шифр 05/16-П-АП; 05/16-П-АР4; 05/16-П-АР5; 05/16-П-АР1.
Крім того, дані щодо площі квартири також підтверджуються копією технічного паспорту на вказану квартиру, наданого позивачем під час перевірки.
З копії технічного паспорту вбачається, що площа тераси складає 4,8 кв.м.
Між тим, враховуючи проведені будівельні роботи, посадовими особами шляхом проведення замірів встановлено, що площа складатиме 12,8 кв.м.
Таким чином, внаслідок проведених будівельних робіт з реконструкції, загальна площа квартири позивача збільшилась, а відтак, можна дійти висновку, що позивачем здійснено реконструкцію квартири та тераси.
Перебудова балкону або тераси у багатоквартирному будинку передбачає зміни зовнішньої конфігурації об`єкта (квартири), передбачає зміну його конструктивної системи. З огляду на це перебудова балкону або тераси передбачає збільшення площі квартири та є реконструкцією, що потребує отримання містобудівних умов, повідомлення про початок виконання підготовчих та будівельних робіт, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів.
Аналогічну за своїм змістом позицію стосовно поняття «реконструкція» займає Верховний Суд у постанові від 04.09.2019 року у справі №825/528/16.
Крім того, суд вважає недоречним посилання позивача ст.152 Житлового кодексу УРСР, оскільки останньою здійснювалось безпосереднє втручання у несучі конструкції будинку, що підтверджується відповідними доказами.
Також є безпідставними посилання позивача, на п.10.7 ДБН В.2.2-15:2019 «Житлові будинки. Основні положення» в контексті виконання робіт із скління балкону.
Як зазначалося вище, позивачем виконано будівельні роботи саме із реконструкції квартири та тераси із втручанням в несучі конструкції.
Посилання позивача на положення постанови КМУ від 07.06.2017 р. № 406 «Про затвердження переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію» є необґрунтованими. Так як положення зазначеної постанови взагалі не регламентують порядок виконання будівельних робіт з виконання будівельних робіт з реконструкції.
Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Частиною 1 ст.9 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно з частинами 1, 2 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до ч.3 ст.90 КАС України, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
За таких обставин, суд приходить до висновку, що у задоволенні позовної заяви слід відмовити повністю з викладених вище підстав.
З огляду на положення ч.1 ст.139 КАС України, за наслідками розгляду даної справи, розподіл судових витрат не здійснюється.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.8, 9, 72, 77, 132, 139, 241 - 246, 250, 262 КАС України, -
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 КАС України та може бути оскаржено в строки, передбачені статтею 295 КАС України.

Суддя К.С. Кучма