Справа № 420/2688/22
Суддя: Буран В. М.
Дата ухвалення: 2022-05-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/2688/22
Провадження № 2-а/496/29/22
У Х В А Л А

13 травня 2022 року суддя Біляївського районного суду Одеської області Буран В.М. розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, заступника начальника начальника інспекційного відділу № 1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Єфремова Вячеслава Юрійовича про визнання протиправною та скасування Постанови від 19.08.2021 року № 181/21 та Постанову від 19.08.2021 року № 182/21, про притягнення до відповідальності позивача до адміністративної відповідальності,-

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача адвокат Сіржант Ю.В. звернувся до Одеського окружного адміністративного суду із зазначеним позовом.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 14.02.2022 року справу було направлено до Біляївського районного суду Одеської області для розгляду як адміністративним судом.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.05.2022 року справу було передано на розгляд судді Буран В.М.

Відповідно до п.п. 3, 6 ч. 1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 КАС України, чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Ознайомившись із матеріалами позовної заява, суд встановив, що позов підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення виявлених недоліків з таких підстав.

Відповідно до ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно ч. 2 ст. 286 КАС України, позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови).

Звернувшись до суду із зазначеним позовом, представник позивача зазначив, що в січні 2022 року до нього звернувся позивач, при цьому підставою для цього звернення став телефонний дзвінок працівника відповідача та отримання інформації про притягнення позивача до адміністративної відповідальності. Із запитом адвокат звернувся до відповідача 18.01.2022 року, відповідь отримав 19.01.2022 року, саме тоді він дізнався про складені протоколи відносно ОСОБА_1 . Позивачу про складенні постанови не було відомо, раніше тексти постанов він не отримував.

Позовна заява підписана представником позивача та відправлена поштою 31.01.2022 року, тобто минуло більше 10 днів після повідомлення (18.01.2022 року) позивачем адвокату про обставини справи. Крім того, суд звертає увагу позивача, що у поданій ним заяві про поновлення строку звернення до суду останнім не надано належних та допустимих доказів поважності причин пропуску строку звернення до суду, крім того, взагалі не зазначено коли саме позивач дізнався про оскаржувані рішення суб`єкта владних повноважень.

Згідно ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. Протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що підстави, вказані позивачем у заяві про поновлення пропущеного строку звернення до суду, є неповажними та позовну заяву ОСОБА_1 слід залишити без руху, на підставі ч. 1 ст. 169 КАС України, встановивши позивачу строк для усунення недоліків.

Виявлені недоліки повинні бути усунені у 10-ти денний строк з моменту отримання ухвали суду шляхом оформлення позовної заяви відповідно до вимог ст.ст. 160, 161 КАС України, а саме: надання до суду заяви про поновлення строку звернення до суду та доказів поважності причин його пропуску; надання до суду доказів на підтвердження обставин, коли позивач дізнався про порушенням свого права, за захистом якого звернувся до суду з цим позовом.

Згідно ст. 44 КАС України учасники справи зобов`язані, зокрема, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази.

Частинами 5, 6 ст. 13 ЗУ «Про судоустрій та статус суддів» визначено, що висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права. Висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до положень статей 3,5 Закону України «Про судовий збір» особи, які оскаржують постанову у справі про адміністративне правопорушення, не віднесені до кола суб`єктів, які звільняються від сплати судового збору за подання адміністративного позову, а позови з таким предметом спору не належать до таких, за які судовий збір не справляється.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18 березня 2020 року в справі № 543/775/17 зазначила, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень ст. ст.287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати ст. 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Також, Велика Палата Верховного Суду відступила від висновку, який передбачав, що судовий збір при оскарженні постанов про адміністративне правопорушення сплаті не підлягає, та зазначила, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Таким чином, позивачем має бути сплачено судовий збір.

При зверненні до суду, представник позивача у відповідності ст. 133 КАС України просить відстрочити або розстрочити сплату судових витрат до розгляду справи по суті.

Згідно ч. 1 ст. 133 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно із ч. 2 ст. 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору встановлено Законом України «Про судовий збір», відповідно до статті 1 якого судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульовано ст. 8 Закону України "Про судовий збір", норма якої є спеціальною.

Згідно положень ст. 8 Закону України "Про судовий збір" суд, враховуючи майновий стан сторони та за її клопотанням, може відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення (частина перша статті 8 Закону України "Про судовий збір"), зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати (частина друга цієї ж статті), а саме:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Отже, з викладених норм вбачається, що підставою для відстрочення сплати судового збору є майновий стан сторони.

При цьому, особа, яка заявляє відповідне клопотання про відстрочення сплати судових витрат, згідно із частиною першою статті 77 КАС України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий/фінансовий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Так, судом встановлено, що клопотання представника позивача є необґрунтованим, оскільки у вказаному зверненні не зазначено та до нього не додано жодних доказів на підтвердження складного майнового стану заявника, а також неможливості сплати судового збору.

За таких обставин, без належним чином обґрунтованого клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, суд вважає, що позивач не виконав свій обов`язок сплатити судовий збір.

З позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено вимоги немайнового характеру.

Розмір судового збору за подання позовної заяви складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно із ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2021 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб у 2022 року з 01 січня встановлений у розмірі 2481 грн.

Таким чином, позивач має сплатити судовий збір за даним позовом у розмірі 496,20 грн. за наступними реквізитами:

Отримувач коштів ГУК в Од.обл./отг м.Біляївка/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37607526

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0015578

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Біляївський районний суд Одеської області (назва суду, де розглядається справа)

При заповненні платіжного документа у графі «Код платника» платником судового збору юридичною особою зазначається код ЄДРПОУ, а платником фізичною особою ідентифікаційний код, а при його відсутності, у зв`язку з релігійними переконаннями, зазначаються його паспортні дані.

Приклад заповнення графи "Призначення платежу":

*;101; НОМЕР_1 ;Судовий збір, за позовом ОСОБА_1 Біляївський районний суд Одеської області, або надати докази на підтвердження підстав відстрочення або розстрочення сплати судового збору.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст. 160, 161, 169 КАС України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Позов ОСОБА_1 до управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, заступника начальника начальника інспекційного відділу № 1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Єфремова Вячеслава Юрійовича про визнання протиправною та скасування Постанови від 19.08.2021 року № 181/21 та Постанову від 19.08.2021 року № 182/21, про притягнення до відповідальності позивача до адміністративної відповідальності залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання зазначених вимог у встановлений строк позовна заява буде визнана неподаною та повернута відповідно до вимог ч. 4 ст. 169 КАС України.

Ухвала може бути оскаржена протягом 15 днів з дня її проголошення, у відповідності до п. 10 ч. 1 ст. 294 КАС України, в частині визначення розміру судового збору до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги.

Суддя В.М. Буран