Справа № 380/4350/21
Суддя: Кедик Марія Василівна
Дата ухвалення: 2022-05-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 травня 2022 року

справа № 380/4350/21

провадження № П/380/4413/21

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

головуючий-суддя Кедик М.В.,

секретар судового засідання Моляща Т.В.,

за участю:

представник позивача Швець Д.Ю.,

представник відповідача Невелич Ю.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Львові в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 (далі позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Львівського окружного адміністративного суду із позовом до Головного управління Національної поліції у Львівській області, у якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції у Львівській області від 15.02.2021 № 570 Про порушення службової дисципліни окремими працівниками СУ ГУНП у Львівській області;

- визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції у Львівській області "По особовому складу" від 22.02.2021 № 93 о/с в частині звільнення капітана поліції ОСОБА_1 , з посади старшого оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Галицького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області;

- поновити капітана поліції ОСОБА_1 на посаді старшого оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Галицького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області з 23.02.2020;

- стягнути з Головного управління Національної поліції у Львівській області середній заробіток за час вимушеного прогулу;

- стягнути з Головного управління Національної поліції у Львівській області на користь ОСОБА_1 понесені судові витрати в ході розгляду справи.

Ухвалою судді від 26.03.2021 вказану позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою від 14.04.2021 суддя відкрила провадження у справі та призначила справу до розгляду в загальному позовному провадженні.

Ухвалою від 06.04.2022 суд відмовив у задоволенні заяви представника відповідача про залишення позову без розгляду.

Ухвалою, постановленою в підготовчому засіданні 06.04.2022 суд закрив підготовче провадження у справі та призначив справу до судового розгляду по суті.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що позивач займав посаду старшого оперуповноваженого ВКП Галицького ВП ГУНП. Позивача 16.02.2021 повідомлено про винесення наказу начальника ГУНП у Львівській області від 15.02.2021 № 570 «Про порушення службової дисципліни окремими працівниками Галицького ВП ГУНП у Львівській області», відповідно до якого на нього накладено дисциплінарне стягнення - звільнення зі служби. На підставі наказу ГУНП у Львівській області від 15.02.2021 №570 начальник ГУНП у Львівській області виніс наказ від 22.02.2021 № 93 о/с «По особовому складу», яким позивача звільнено з посади старшого оперуповноваженого ВКП Галицького ВП П/НП за пунктом 6 частини 1 статті 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України). Як вбачається з наказу № 570, підставою притягнення до дисциплінарної відповідальності стали результати службового розслідування, в ході якого було з`ясовано, що позивач 09.01.2021 скоїв зіткнення з автомобілем Volkswagen Passat НОМЕР_1 та, на думку відповідача, відмовився від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння в установленому порядку у медичному закладі. Як наслідок, позивач у такий спосіб нібито вчинив грубе порушення службової дисципліни. Однак, для притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності, обов`язковою умовою є підтвердження матеріалами службового розслідування факту умисного чи з необережності скоєння ним дисциплінарного проступку. Вирішуючи спір та встановлюючи істину в справі, суд повинен базуватися передусім на доказах, які належно, достовірно й достатньо підтверджують ті чи інші обставини таким чином, щоби в суду не залишалося щодо них жодного обґрунтованого сумніву. Зазначаючи у оспорюваному наказі щодо відмови позивача від проходження огляду на стан сп`яніння, відповідач не врахував чинне законодавство та відсутність повноважень у працівників поліції пропонувати проходження огляду на стан сп`яніння та, відповідно, з`ясування згоди чи незгоди з проходженням огляду у медичному закладі, з огляду на відсутність такого виду адміністративної відповідальності як відмова від проходження огляду на стан сп`яніння, передбаченої ч. 1 ст. 130 КУпАП. Відповідач під час винесення оспорюваних наказів не надав належної оцінки обставинам справи та прийняв рішення, яке не грунтуються на жодних належних та допустимих доказах, не відповідає вимогам щодо обґрунтованості, оскільки не містить необхідних відомостей, які повинні враховуватися при прийнятті вмотивованого рішення.

Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав, посилаючись на обставини, викладені в позові, просив суд позов задовольнити.

Представник відповідача подав відзив на позовну заяву від 30.04.2021 (вх. № 5564ел), у якому зазначає, що у ході службового розслідування установлено, що 09.01.2021 о 17:17 зі служби « 102» у Яворівський ВП надійшло повідомлення від громадянина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що на АДРЕСА_1 відбулась дорожньо-транспортна пригода між автомобілями марки «Volkswagen Polo» н.з. НОМЕР_2 та «Volkswagen Passat В5», н.з. НОМЕР_1 (ЄО Яворівського ВП від 09.01.2021 №246). Нарядом СРПП, який прибув на повідомлення, під час спілкування із учасниками ДТП, виявлено у водія автомобіля марки «Volkswagen Passat В5», капітана поліції ОСОБА_1 ознаки алкогольного сп`яніння (різкий запах алкоголю з порожнини рота, нечітка мова та різка зміна забарвлення шкірного покриву обличчя), однак від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння у встановленому законом порядку на місці події за допомогою газоаналізатора "Драгер" та у медичному закладі, в присутності свідків останній відмовився. У подальшому, працівниками СРПП Яворівського ВП відносно ОСОБА_1 складено протоколи про адміністративне правопорушення серії ДПР18 № 185724 за ч.1 ст.130 КУпАП та серії ДПР18 №185723 за ст.124 КУпАП. Стверджує, що факт наявності чи відсутності ознак алкогольного сп`яніння може бути підтверджено також і іншими доказами. Зокрема, на відео, записаному боді-камерами працівників СРПП Яворівського ВП ГУНП, чітко зафіксована неадекватна поведінка позивача, нестійка хода та факт відмови останнього від проходження огляду на стан сп`яніння. Така поведінка є неприпустимою для офіцера поліції. ОСОБА_1 вчинив грубе порушення службової дисципліни, яка згідно з ч. 1 розділу І Дисциплінарного статуту Національної поліції України полягає у дотриманні поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників та скоїв вчинок, що дискредитує та підриває авторитет поліції.

Представники відповідача у судовому засіданні проти позову заперечила із підстав, викладених у відзиві на позовну заяву, просила у задоволенні позовних вимог відмовити.

Заслухавши пояснення представника позивача, представника відповідача, дослідивши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та пояснення сторін, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

ОСОБА_1 проходив службу в органах внутрішніх справ, в подальшому проходив службу в Національній поліції України, остання посада старший оперуповноважений відділу кримінальної поліції Галицького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області.

Відповідно до наказу Головного управління Національної поліції у Львівській області від 11.01.2021 № 85 «Про призначення службового розслідування та створення дисциплінарної комісії» призначено службове розслідування за фактом надходження 09.01.2021 інформації про те, що цього ж дня працівниками СРПП № 3 ПП Яворівського ВП складено адміністративні матеріали за ч.1 ст.130 та ст.124 КУпАП відносно водія автомобіля «Volkswagen Passat В5», н.з. НОМЕР_1 , старшого оперуповноваженого ВКП Галицького ВП ГУНП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_1 .

Згідно з висновком службового розслідування від 11.02.2021 у ході службового розслідування установлено, що "09.01.2021 о 17:17 зі служби « 102» у Яворівський ВП надійшло повідомлення від громадянина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що на АДРЕСА_1 відбулась дорожньо-транспортна пригода між автомобілями марки «Volkswagen Polo» н.з. НОМЕР_2 та «Volkswagen Passat В5», н.з. НОМЕР_1 (ЄО Яворівського ВП від 09.01.2021 №246). Нарядом СРПП, який прибув на повідомлення, під час спілкування із учасниками ДТП, виявлено у водія автомобіля марки «Volkswagen Passat В5», капітана поліції ОСОБА_1 ознаки алкогольного сп`яніння (різкий запах алкоголю з порожнини рота, нечітка мова та різка зміна забарвлення шкірного покриву обличчя), однак від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння у встановленому законом порядку на місці події за допомогою газоаналізатора "Драгер" та у медичному закладі, в присутності свідків останній відмовився. У подальшому, працівниками СРПП Яворівського ВП відносно ОСОБА_1 складено протоколи про адміністративне правопорушення серії ДПР18 № 185724 за ч.1 ст.130 КУпАП та серії ДПР18 №185723 за ст.124 КУпАП.

З протоколу про адміністративне правопорушення серії ДПР18 № 185723, складеного за ст. 124 КУпАП, вбачається, що 09.01.2021 о 17:20 по вул. Гоголя, 1 у смт. Шкло, Яворівського району, Львівської області, водій ОСОБА_1 , керуючи транспортним засобом "Volkswagen Passat" н.з. НОМЕР_1 не вибрав безпечної швидкості руху, не дотримався безпечної дистанції та скоїв зіткнення із автомобілем марки «Volkswagen Polo»

н.з. НОМЕР_2 , який рухався попереду. Внаслідок ДТП вищезазначені автомобілі отримали механічні пошкодження.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ДПР18 №185724, складеного за ч. 1 ст.130 КУпАП вбачається, що 09.01.2021 о 17:20 по вул. Гоголя, 1 у смт. Шкло, Яворівського району, Львівської області, водій ОСОБА_1 керував транспортним засобом "Volkswagen Passat" н.з. НОМЕР_1 , з ознаками алкогольного сп`яніння (запах алкоголю із порожнини рота, нестійка хода, нечітка вимова). Від проходження огляду на стан сп`яніння відмовився в присутності двох свідків...

...Опитаний з даного приводу ОСОБА_1 повідомив, що 09.01.2021 він на своєму автомобілі марки «Volkswagen Passat В5», перебуваючи у смт. Шкло, Яворівського району, Львівської області, здійснив дорожньо-транспортну пригоду, а саме в`їхав у задню частину автомобіля марки «Volkswagen Golf». Як зазначає ОСОБА_1 ДТП він скоїв у зв`язку із тим, що була слизька дорога та його засліпив автомобіль, який рухався йому на зустріч, через що він не побачив автомобіль, який рухався попереду. Під час оформлення матеріалів ДТП, поліцейськими було запропоновано ОСОБА_1 пройти тест за допомогою газоаналізатора «Драгер» або у медичному закладі, оскільки як пояснили ОСОБА_1 поліцейські вони виявили у нього ознаки алкогольного сп`яніння. Від проходження огляду ОСОБА_1 відмовився, оскільки, як він вказує, цього дня алкогольних напоїв не вживав та не бачив підстав для проходження таких оглядів. В подальшому відносно ОСОБА_1 було складено протоколи за ст.ст. 124 та 130 КУпАП. Після складання адміністративних матеріалів ОСОБА_1 прослідував за місцем свого проживання в медичні заклади не звертався...

... За грубе порушення службової дисципліни, зокрема вимог основних обов`язків поліцейського передбачених ч. 1 ст. 18 Закону України Про Національну поліцію, п.п. 12.1, 13.1 та 2.5 ПДР України, п. 5 розділу І та ч. 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейського, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, та ч. 1 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ, на підставі п. 7 ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту НПУ, до старшого оперуповноваженого ВКП Галицького ВП ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 (0062123) застосувати дисциплінарне стягнення звільнення із служби в поліції."

Відповідно до наказу від 15.02.2021 № 570 Про порушення службової дисципліни окремими працівниками СУ ГУНП у Львівській області до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Наказом начальника ГУ НП в Львівській області від 22.02.2021 № 93 о/с капітана поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції 22.05.2021 за пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби). Підстави для звільнення: наказ ГУ НП в Львівській області від 15.02.2021 № 570).

Позивач, не погоджуючись з вказаними наказами, звернувся до суду за захистом своїх прав та законних інтересів.

При вирішенні спору суд керувався таким.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначаються Закон України Про Національну поліцію від 02.11.2015 №580-VIII (далі - Закон №580-VIII, у редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до статті 8 Закону № 580-VIII поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України. Поліцейському заборонено виконувати злочинні чи явно незаконні розпорядження та накази. Накази, розпорядження та доручення вищих органів, керівників, посадових та службових осіб, службова, політична, економічна або інша доцільність не можуть бути підставою для порушення поліцейським Конституції та законів України.

Згідно з частиною першою статті 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;

4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;

5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до частини першої статті 64 Закону № 580-VIII особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".

Частинами першою та другою статті 19 Закону №580-VIII визначено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Згідно з пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону №580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначається Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут).

Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Нормою частини першої статті 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно з частиною третьою статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Відповідно до частини першої статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Згідно з статтею 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно з частинами 7, 8 статті 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Приписи частин 1, 2 статті 22 Дисциплінарного статуту визначають, що дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується.

Наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі) поліції та особистого ознайомлення поліцейського з ним. У разі відмови особи від ознайомлення з наказом про це складається акт.

Правила етичної поведінки поліцейського, затверджені наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179.

Відповідно до пункту 1 розділу ІІ вказаних Правил під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції та Присяги поліцейського.

Спір у цій справі виник у зв`язку із притягненням поліцейського до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції, що пов`язано з подіями, а саме на АДРЕСА_1 відбулась дорожньо-транспортна пригода між автомобілями марки «Volkswagen Polo» н.з. НОМЕР_2 та «Volkswagen Passat В5», н.з. НОМЕР_1 (ЄО Яворівського ВП від 09.01.2021 №246). Нарядом СРПП, який прибув на повідомлення, під час спілкування із учасниками ДТП, виявлено у водія автомобіля марки «Volkswagen Passat В5», капітана поліції ОСОБА_1 ознаки алкогольного сп`яніння (різкий запах алкоголю з порожнини рота, нечітка мова та різка зміна забарвлення шкірного покриву обличчя), однак від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння у встановленому законом порядку на місці події за допомогою газоаналізатора "Драгер" та у медичному закладі, в присутності свідків останній відмовився. У подальшому, працівниками СРПП Яворівського ВП відносно ОСОБА_1 складено протоколи про адміністративне правопорушення серії ДПР18 № 185724 за ч.1 ст.130 КУпАП та серії ДПР18 №185723 за ст.124 КУпАП.

Так, за результатами службового розслідування встановлено, що ОСОБА_1 вчинив грубе порушення службової дисципліни, яка згідно з ч. 1 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII полягає у дотриманні поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників та скоїв вчинок, що дискредитує та підриває авторитет поліції.

Рішенням Яворівського районного суду від 25.01.2021 у справі № 944/72/21, залишеним без змін постановою Львівського апеляційного суду від 17.05.2021 ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП, та призначено йому адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 20 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 340 (триста сорок) грн. - в дохід держави.

Рішенням Яворівського районного суду від 22.03.2021 у справі № 944/76/21, залишеним без змін постановою Львівського апеляційного суду від 17.05.2021 ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, та призначено йому адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 600 (шестисот) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 10200 (десять тисяч двісті) грн 00 коп. з позбавленням права керування транспортними засобами строком на 1 (один) рік.

Суд зазначає, що у межах розгляду цієї справи не досліджується питання наявності або відсутності вини в діях позивача щодо вчинення адміністративного правопорушення, а надається правова оцінка обставинам наявності або відсутності вчинення ним саме дисциплінарного проступку та, відповідно, оцінка обґрунтованості та законності висновків відповідача про порушення позивачем службової дисципліни, що має наслідком застосування дисциплінарного стягнення.

При цьому наявність факту притягнення до адміністративної відповідальності або відсутність такого факту не спростовує можливості притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності за наявності відповідних підстав.

У спірних правовідносинах дисциплінарне стягнення до позивача було застосоване за поведінку, що є несумісною з проходженням служби в поліції та не відповідає званню працівника поліції, а не за вчинення адміністративного правопорушення.

Верховний Суд у постанові від 10.07.2019 у справі № № 802/1150/17-а звернув увагу на те, що вчинення поліцейським діяння, за яке передбачено одночасно різні види юридичної відповідальності, зокрема дисциплінарну, кримінальну та/або адміністративну, не у всіх випадках ставить їх у залежність одне від одного. Підстави для звільнення зі службі в поліції, як притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, або кримінального правопорушення, не слід ототожнювати із підставами для притягненням до дисциплінарної відповідальності. Щодо останньої, то види дисциплінарних стягнень, які можуть застосовуватися до поліцейських, установлені у статті 12 Дисциплінарного статуту. Підставою для застосування цих стягнень є вчинення дисциплінарних проступків, а саме невиконання чи неналежне виконання службової дисципліни. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Аналіз зібраних та досліджених судом доказів повністю підтверджує правильність висновків службового розслідування та факт порушення позивачем службової дисципліни внаслідок невиконання визначених законом обов`язків поліцейського та недотримання позивачем професійно-етичних норм поведінки поліцейських, що призвело до вчинку, який дискредитує звання поліцейського.

Прийнята позивачем при вступі на службу в поліції присяга відповідно до статті 64 Закону України «Про Національну поліцію» передбачає взяття на себе обов`язків поваги та охорони прав і свобод людини, честі держави, несення високого звання поліцейського з гідністю та сумлінного виконання своїх службових обов`язків.

Варто також зазначити, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги поліцейського. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання. Присяга має правову природу одностороннього, індивідуального, публічно-правового характеру, конституційного зобов`язання поліцейського. Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.

Наведене узгоджується із позицією Верховного Суду у постановах від 21.09.2018 у справі № 824/227/17-а, від 08.08.2019 у справі № 824/1015/16-а з подібних правовідносин.

Тобто, поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісними із подальшим проходженням служби.

Проступком, який ганьбить честь і гідність, порочить поліцейського та підриває авторитет Національної поліції України, є дія чи бездіяльність, яка за своїм характером несумісна з високим званням поліцейського і робить неможливим виконання ним своїх службових обов`язків, грубе порушення загальноприйнятих норм і правил поведінки, що принижує авторитет державної служби Національної поліції.

Вищенаведені фактичні обставини справи, які були встановлені судом під час розгляду справи, підтверджені належними письмовими доказами, які були досліджені та долучені до матеріалів справи, свідчать про те, що позивачем у справі допущено порушення вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Закону України "Про Національну поліцію" та Правил етичної поведінки поліцейських.

Європейський суд з прав людини зазначив, що від держав очікується встановлення високих професійних стандартів у рамках їх правоохоронних систем і забезпечення того, щоб особи, які перебувають на службі в таких системах, відповідали необхідним критеріям (рішення від 12.01.2012 у справі «Горовенки та Бугара проти України» (Заяви №№ 36146/05 та 42418/05) п.38).

Частинами першою та дев`ятою статті 20 Дисциплінарного статуту Національної поліції України передбачено, що повноваження щодо застосування дисциплінарних стягнень мають керівники в межах, визначених цим Статутом.

Повноваження щодо оцінки результатів службового розслідування, тяжкості проступку та обставин, за яких його скоєно, розмір заподіяної шкоди, попередньої поведінки винної особи та визнання нею вини тощо, а також безпосередньо затвердження висновку службового розслідування та визначення виду дисциплінарного стягнення, яке слід застосувати до конкретної особи є виключними повноваженнями відповідного керівника, який реалізуючи такі повноваження приймає відповідний наказ про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

При звільненні позивача зі служби в поліції відповідачем було враховано тяжкість вчиненого проступку, обставини, за яких його вчинено, шкоду, заподіяну авторитету поліції, обставин, що обтяжують відповідальність, особу порушника, його попередню поведінку та ставлення до виконання службових обов`язків, а також встановлено несумісність подальшого проходження позивачем служби в поліції, а оскаржені накази прийнято відповідачем у межах наданих повноважень.

Оскільки позовні вимоги про поновлення позивача на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу є похідними від вимоги про скасування наказу про звільнення, який визнаний судом правомірним, то в цій частині позовних вимог слід відмовити.

Частиною першою статті 2 КАС України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з частинами першою та другою статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На підставі наведеного суд дійшов висновку, що відповідач довів правомірність оскаржених рішень, а тому в задоволенні позову слід відмовити повністю.

Відповідно до ст. 139 КАС України судові витрати позивачу не відшкодовуються.

Керуючись статтями 6, 14, 242, 243, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

вирішив:

1. У задоволенні позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу - відмовити.

2. Судові витрати покласти на позивача.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У судовому засіданні проголошено вступну та резолютивну частину рішення.

Повний текст судового рішення складений 19.05.2022.

Суддя Кедик М.В.