Справа № 640/27664/21
Суддя: Василенко Ярослав Миколайович
Дата ухвалення: 2022-05-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

12 травня 2022 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі судді-доповідача Василенка Я.М. та суддів Ганечко О.М., Кузьменка В.В., перевіривши апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, як відокремленого підрозділу Державної податкової служби України на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 30.09.2021 у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, як відокремленого підрозділу Державної податкової служби України до товариства з обмеженою відповідальністю «Теплоенергокомплект» про підтвердження обґрунтованості умовного адміністративного арешту майна платника податків, -

ВСТАНОВИВ:

Головне управління Державної податкової служби у м. Києві, як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України звернулося до суду першої інстанції з позовом, в якому просило:

- підтвердити обґрунтованість умовного адміністративного арешту майна платника податків товариства з обмеженою відповідальністю «Теплоенергокомплект», застосованого рішенням керівника контролюючого органу.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 30.09.2021 позовну заяву повернуто заявнику.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою Головне управління Державної податкової служби у м. Києві, як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України подало апеляційну скаргу, в якій просить скасувати зазначену ухвалу суду першої інстанції, як таку, що постановлена з порушенням норм процесуального права, та постановити нову ухвалу, якою направити справу на продовження розгляду до суду першої інстанції.

Статтею 283 КАС України визначенні особливості провадження у справах за зверненням органів доходів і зборів.

Відповідно до ч. 8 ст. 283 КАС України апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані в десятиденний строк із дня його проголошення.

Із наявного в матеріалах справи повідомлення (а.с. 8) вбачається, що копія оскаржуваної ухвали отримана Головним управлінням Державної податкової служби у м. Києві, як відокремленим підрозділом Державної податкової служби України 28.10.2021, а тому строк на апеляційне оскарження сплив ще 08.11.2021 (з урахуванням вихідних днів), тоді як апеляційна скарга була подана лише 15.11.2021 (відповідно до поштового штампу на), тобто із пропуском строку на апеляційне оскарження. Разом із апеляційною скаргою апелянтом подано клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 30.09.2021. При цьому, апелянтом не вказано поважних причин пропуску зазначеного строку та не додано доказів на підтвердження поважності причин його пропуску, хоча згідно до вимог ч. 2 ст. 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 5 ст. 296 КАС України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Всупереч вимог п. 1 ч. 5 ст. 296 КАС України апелянтом подано апеляційну скаргу, однак, не додано документ, що підтверджує сплату судового збору за подачу апеляційної скарги.

Згідно з ч. 2 ст. 298 КАС України до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених ст. 296 Кодексу, застосовуються правила ст. 169 Кодексу, відповідно до яких апеляційна скарга залишається без руху і апелянту надається строк для усунення її недоліків до десяти днів з дня вручення ухвали.

Відповідно до ч. 3 ст. 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.11.2021 апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, як відокремленого підрозділу Державної податкової служби України на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 30.09.2021 - залишено без руху та встановлено строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з моменту отримання вищевказаної ухвали шляхом звернення до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строків та направлення такої заяви на адресу Шостого апеляційного адміністративного суду з додаванням доказів на підтвердження поважності причин пропуску зазначених строків та доказів (оригіналів), що підтверджують сплату апелянтом судового збору за подачу апеляційної скарги в розмірі 2 270, 00 грн., або доказів, які б підтверджували наявність правових підстав для звільнення його від сплати судового збору.

Із наявного на супровідному листі штампу вхідної кореспонденції Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, як відокремленого підрозділу Державної податкової служби України вбачається, що зазначена ухвала вручена апелянту 02.12.2021, тобто останнім днем для усунення недоліків апеляційної скарги є 13.12.2021 (з урахуванням вихідних днів).

На виконання вимог зазначеної ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.11.2021 апелянтом подано заяву, в якій він просить продовжити строк на усунення недоліків апеляційної скарги в частині сплати судового збору.

Розглянувши вказану заяву, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Тобто, законодавцем визначено, що десятиденний строк є достатнім для усунення як недоліків позовної заяви, так і апеляційної скарги.

Крім того, судом враховується, що законодавчо закріплений обов`язок суду надати достатній для усунення недоліків апеляційної скарги строк, насамперед, обумовлений специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не забезпечив оскарження у встановленому законом порядку рішення суду першої інстанції, відносини стають стабільними із набранням законної сили рішенням суду.

До того ж, колегія суддів зауважує, що апелянтом не зазначено на який саме строк необхідно продовжити термін для усунення недоліків, а також не надано доказів вчинення активних дій спрямованих на отримання коштів для сплати судового збору.

Таким чином, зважаючи на викладене, колегія суддів приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви про продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги.

Також, на виконання вимог зазначеної ухвали апелянтом подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження.

В обґрунтування поданої заяви апелянт вказує на те, що копію оскаржуваної ухвали отримано позивачем 29.10.2021, а апеляційну скаргу було направлено в межах встановленого статтями 293-297 КАС України п`ятнадцятиденного строку на оскарження ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 30.09.2021, про що безпосередньо зазначено в резолютивній частині даної ухвали.

Перевіривши заяву скаржника, колегія суддів вважає, що вона не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вже було зазначено в ухвалі Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.11.2021 копія оскаржуваної ухвали отримана Головним управлінням Державної податкової служби у м. Києві, як відокремленим підрозділом Державної податкової служби України 28.10.2021, а тому строк на апеляційне оскарження сплив ще 08.11.2021 (з урахуванням вихідних днів), тоді як апеляційна скарга була подана лише 15.11.2021 (відповідно до поштового штампу на), тобто із пропуском строку на апеляційне оскарження.

Статтею 283 КАС України визначенні особливості провадження у справах за зверненням органів доходів і зборів.

Відповідно до ч. 8 ст. 283 КАС України апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані в десятиденний строк із дня його проголошення.

Тобто, визначені в указаній нормі процесуального закону строки є спеціальними щодо спірних правовідносин та встановлюють інший, не пов`язаний з датою отримання копії рішення (ухвали), строк на апеляційне оскарження рішення (ухвали) суду, який обраховується з дати проголошення рішення та становить десять днів.

Крім того, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що апелянтом не було забезпечено подання апеляційної скарги й у межах десятиденного строку, з моменту отримання оскаржуваної ухвали.

Разом з тим, колегія суддів звертає увагу на те, що в резолютивній частині оскаржуваної ухвали, судом першої інстанції викладено порядок її оскарження до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтею 283 КАС України.

Таким чином, оскільки статтею 283 КАС України передбачено спеціальний, усічений строк апеляційного оскарження, який становить десять днів (а не тридцять днів на рішення суду та п`ятнадцяти днів на ухвалу суду, як передбачено ч. 1 ст. 295 КАС України), то строк, протягом якого особа, відповідно до ч. 2 ст. 295 КАС України, вправі вимагати поновлення строку апеляційного оскарження у зв`язку з несвоєчасним отриманням рішення суду, також не повинен перевищувати десять днів.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 27.02.2019 у справі № 500/6596/17, від 17.04.2019 у справі № 522/17819/17, від 13.06.2019 у справі № 200/15533/17, від 30.09.2019 у справах № 607/4259/19 та №176/400/19, від 17.10.2019 у справі № 352/1532/18, від 24.10.2019 у справах № 216/1119/19 та № 200/12472/18, від 11.12.2019 у справі № 420/289/19, від 25.02.2020 у справі №404/4493/19.

Отже, зазначення судом першої інстанції загального строку, протягом якого може бути подано апеляційну скаргу, не позбавляє учасників справи обов`язку дотримуватися процесуальних строків, встановлених, насамперед, приписами КАС України.

На підставі викладеного, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Разом з тим, практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеєр проти Бельгії»).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Враховуючи викладене, підстави для задоволення заяви скаржника про поновлення строку на апеляційне оскарження відсутні.

На підставі ч. 2 ст. 298 КАС України до апеляційної скарги, що оформлена не відповідно до вимог, встановлених ст. 296 зазначеного Кодексу, застосовуються правила ст. 169 КАС України, згідно яких така апеляційна скарга підлягає поверненню скаржнику.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

За таких обставин, у відкритті апеляційного провадження у даній справі слід відмовити, а апеляційну скаргу необхідно повернути, оскільки скаржником не було усунуто її недоліків.

Керуючись ст.ст. 169, 248, 296, 298, 321, 325, 328-331 КАС України, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, як відокремленого підрозділу Державної податкової служби України про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги - відмовити.

У задоволенні заяви Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, як відокремленого підрозділу Державної податкової служби України про поновлення строку на апеляційне оскарження - відмовити.

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, як відокремленого підрозділу Державної податкової служби України на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 30.09.2021 - відмовити.

Апеляційну скаргу скаргою Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, як відокремленого підрозділу Державної податкової служби України на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 30.09.2021 - повернути апелянту разом із доданими до скарги матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст. ст. 328-331 КАС України.

Суддя-доповідач Василенко Я.М.

Судді Ганечко О.М.

Кузьменко В.В.