Справа № 464/732/22
Суддя: Шашуріна Г. О.
Дата ухвалення: 2022-05-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 464/732/22
пр.№ 2-а/464/57/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 травня 2022 року м.Львів

Сихівський районний суд м.Львова

у складі судді Шашуріної Г.О.

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін адміністративну справу № 464/732/22 за позовом ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Адвокат Лилик В.В. в інтересах позивача звернувся до Сихівського районного суду м. Львова з позовом, в якому позивач просить суд поновити строк на оскарження Постанови № 40-а від 22.04.2021 року по справі про адміністративне правопорушення; скасувати складену Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львів ради Постанову № 40-а від 22.04.2021 року по справі про адміністративне правопорушення.

В обґрунтування позову покликається на те, що вважає дії відповідача щодо притягнення до адміністративної відповідальності неправомірними, накладене стягнення незаконним та необґрунтованим. Так, у постанові № 40-а зазначено, що ОСОБА_1 скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 188-42 КУпАП та на нього накладено стягнення у розмірі 6800 грн. З вказаної постанови вбачається, що при проведенні позапланового заходу перевірки об`єкту будівництва «Будівництво багатоквартирного житлового будинку з вбудованими приміщеннями громадського призначення та підземним паркінгом на АДРЕСА_1 » встановлено, припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 02.02.2021 року, який винесено Інспекцією ДАБК у м. Львів ОСОБА_1 не виконано, чим порушено абз. 4 п.14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затвердженого Постановою КМУ України від 23.05.2011 за № 533. Вказане рішення про винуватість Позивача у вчиненні адміністративного правопорушення приймалось на підставі поданих документів.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справу передано судді Шашуріній Г.О.

Ухвалою судді від 15 лютого 2022 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідачем подано відзив на позовну заяву, яким відповідач просить суд в позові ОСОБА_1 відмовити в повному обсязі.

В судове засідання представник позивача надав заяву про розгляд справи за йго відсутність , просив просив про задоволення позову з викладених в ньому підстав.

Представник відповідача в судове засідання не з`явивися, про причини неявки суду не повідомив.

На підставі ч.3 ст.194, ч.9 ст.205 КАС України справа розглядається в порядку письмового провадження без фіксування судового процесу технічними засобами згідно з вимогами ч.4 ст.229 КАС України.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов наступного висновку.

Матеріалами справи встановлено, що Відповідно до Дозволу на виконання будівельних робіт від 14.06.2019 року № ЛВ57 виданого Інспекцією архітектурно будівельного контролю у м. Львові ТзОВ «МС МК 8» об`єкт будівництва «Будівництво багатоквартирного житлового будинку з вбудованими приміщеннями громадського призначення та підземним паркінгом на АДРЕСА_1 », дозволу технічний нагляд здійснюється Інженером технічного нагляду ОСОБА_1 (кваліфікаційний сертифікат АТ 004195).

У лютому 2021 року Інспекцією ДАБК у м. Львові було проведено перевірку щодо об`єкту будівництва «Будівництво багатоквартирного житлового будинку з вбудованими приміщеннями громадського призначення та підземним паркінгом на АДРЕСА_1 ».

За результатами проведення заходу державного нагляду (контролю) Інспекцією ДАБК у м. Львові 02.02.2021 року було складено Припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил щодо ОСОБА_1 (щодо проведення будівельних робіт з відхиленням від затверджених проектних рішень) (надалі Припис). Даним приписом встановлено, що за адресом : АДРЕСА_1 , згідно журналу загальних робіт, актів на закриття прихованих робіт від особи, що здійснює технічний нагляд на об`єкті зауваження відсутні, однак вищевказане суперечить схемам виконавчого знімання, наданих генеральним підрядником, з наявними відхиленнями вертикальних конструкцій від довжини або прольоту елементів на відмітці -7.7 (-7.2) восях Н/2-3 зміщення до 25 мм, в осях Л/2-3 зміщення до 21 мм, в осях Н/2-3 зміщення до 24 м, в осях Й/2-3 до 25мм, в осях І/2-3 до 32 мм, в осях И/2-3 зміщення до 34 мм, в осях Н-М/10 зміщення до 21 мм, в осях І-Ї/6-9 зміщення до 3.6 см, в осях И/2-3 зміщення до 34 мм, в осях Ж-Е/8 зміщення до 21 мм, в осях Е-И/15 зміщення до 24 мм; на відмітці -3.5 (-3.3) в осях Ж/8 зміщення до 55 мм, в осях Е-Є/15-зміщення до 36 мм, відмітка +0.0 в осях И/3 зміщення до 535 мм, в осях И/9 зміщення до 30 мм, в осях Ж/8-зміщення до 50 мм, на відмітці +2.9 в осях И/3-зміщення до 531 мм, в осях И-І/9-зміщення до 53 мм, в осях И/9 зміщення до 29 мм; на відмітці +5.9 в осях І-Ї/7-9-зміщення до 42 мм; на відмітці +8.9 в осях Е/15 зміщення до 71 мм, в осях В-Г/15 зміщення до 69 мм, що порушенням , абз. 3 підпункту 1, п. 5 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженого Постановою КМУ № 903 від 11.07.2007 року та ч. 4 ст. 11 ЗУ «Про архітектурну діяльність».

В подальшому, Інспекція ДАБК у м. Львові на підставі п. 7 Порядку 553 здійснила ще одну перевірку, а саме, щодо виконання ОСОБА_1 вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно з п. 9, 15 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затв. Постановою КМУ від 06.04.1995 року № 244 (надалі Порядок 244), про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, які згідно з функціональними обов`язками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль (далі - уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю), складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інші матеріали подаються посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, уповноваженій розглядати справу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, з метою вирішення питання притягнення до відповідальності та накладення штрафу протягом трьох днів після його складення.

За результатами такого позапланового заходу було складено акт від 09.04.2021 року № 232-пп.

Листом-повідомленням (вих. № 14-04/21-01) від 14.04.2021 року ТОВ «МК ГАРАНТ» повідомила Інспекцію ДАБК у м. Львові про те, що з метою належного виконання припису, ТОВ «МК Гарант» привело у відповідність виконавчу документацію на об`єкті «Будівництво багатоквартирного житлового будинку з вбудованими приміщеннями громадського призначення та піідземним паркінгом на вул. Малоголосківській, 12-Б у м. Львові» та усунуло всі зазначені в приписі порушення.

До загадного листа - повідомлення було долучено лист повідомлення датований 14.04.2021 року від ОСОБА_1 , яким повідомило відповідача про усунення порушень стосовно того, що згідно журналу загальних робіт, актів на закриття прихованих робіт від особи, яка здійснює технічний нагляд, зауваження відсутні, однак вищевказане суперечить схемам виконавчого знімання, наданих генеральним підрядником, з наявними відхиленнями вертикальних конструкцій від довжини або прольоту елементів на відмітках в осях, на підтвердження надано копії виконавчих знімань та надано наступні додаткові пояснення: на відмітці -7.7 (-7.2) в осях Н/2-3 зміщення до 25 мм, в осях Л/2-3 зміщення до 21 мм, в осях Й/2-3 до 25 мм, в осях І/2 до 32 мм, в осях И/2 3 зміщення до 34 мм, в осях Н-М/10 зміщення до 21 мм, в осях І-Ї/6-9 зміщення до 3,6 см, в осях И/2-3 до 34 мм, в осях Ж-Е/8 зміщення до 21 мм, в осях Е-И/15 зміщення до 24 мм, на відмітці 3.5 (-3.3) в осях Ж/8 зміщення до 55 мм, в осях Е-Є/15 зміщення до 36 мм є допустимими для даного проекту і є затверджені заступником директора з будівництва ТОВ «МК Гарант» ОСОБА_2 та ГАПом проекту ОСОБА_3 . Виконавчі схеми на вімітках +0.0, +2.9, +5.9,+8.9 видані з неправильними даними через помилку у вимірах геодезиста. Врезультаті опрацювання всіх даних, було надано Інспекції ДАБК у м. Львові кінцеві схеми на цих відмітках, відтак вказаних у приписі відхилень немає. Всі інші відхилення, які є в цих виконавчих схемах і не описані в приписі є допустимими для даного проекту і затверджені.

Даний Лист повідомлення Позивача було направленно 14.04.2021 року, що підтверджується описом вкладення у цінний лист та рекомендованим повідомленням про вручення поштовго відправлення (штрихкодовий ідентифікатор № 67) та листом № 15-04/21-01 від 15.04.2021 року (отриманий провідним спеціалістом відділу інспекційної роботи відповідача ОСОБА_4 наручно ІНФОРМАЦІЯ_1 ). Водночас даний лист залишено без відповіді та/або задоволення.

Тим не менш, 22.04.2021 року Інспекцією ДАБК у м. Львові було винесено постанову № 40-а про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудіної діяльності, якою відповідач ствердив, що під час проведення позапланової перевірки встановлено, що припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 02.02.2021, який винесено Інспекцією ДАБК у м. Львові ОСОБА_1 - не виконав, чим порушено абз. 4 п. 14 Порядку № 553; визнано ОСОБА_1 винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 статті 18842 КУпАП та накладено штраф у сумі 6 800,00 грн. Також в оскаржуваній постанові зазначалось, що у разі несплати штрафу у сумі 6 800,00 грн протягом встановленого терміну штраф становитиме 13 600,00 грн.

Відповідно до п. 3 Порядку № 244, штрафи накладаються на суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (далі - суб`єкти містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Згідно з п. 16,19 Порядку № 244, справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи. Доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного суб`єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Зазначені дані встановлюються на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у разі потреби на підставі пояснень суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, свідків, а також інших документів.

Пунктами 20,21 Порядку № 244 встановлено, що посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з`ясовує:1) чи належить до її компетенції розгляд цієї справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності; 3) чи сповіщено суб`єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи; 4) чи витребувані необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання (за наявності) суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або інших осіб, що беруть участь у справі. Посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час розгляду справи зобов`язана з`ясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний суб`єкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За змістом частини 2 статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Надаючи оцінку правомірності дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у статті 2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, встановлюючи при цьому чи прийняті (вчинені) ним рішення (дії): на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» відносини у сфері містобудівної діяльності регулюються Конституцією України, Цивільним, Господарським і Земельним кодексами України, цим Законом, законами України "Про Генеральну схему планування території України", "Про основи містобудування", "Про архітектурну діяльність", "Про комплексну реконструкцію кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду", "Про землеустрій", іншими нормативно-правовими актами.

Згідно положень статті 4 цього Закону об`єктами будівництва є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси та частини, лінійні об`єкти інженерно-транспортної інфраструктури. Суб`єктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи.

Відповідно до ч. 2 ст. 5 Закону вимоги містобудівної документації є обов`язковими для виконання всіма суб`єктами містобудування.

Згідно ч. 3 ст. 6 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать:

1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій;

2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Згідно ч. 1 ст. 41 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. №553 (далі - Порядок №553).

Відповідно до п. 2 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством.

Згідно з п. 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до п. 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю та передбачено перелік підстав для проведення позапланової перевірки. Під час проведення позапланової перевірки підлягають контролю виключно питання, які стали підставою для проведення такої перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів.

Повторне проведення позапланової перевірки за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для раніше проведеної позапланової перевірки об`єкта будівництва чи суб`єкта містобудування, забороняється, крім випадків невиконання вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

За змістом статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року №3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

На підставі пункту 2 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Кабінетом Міністрів України від 23 травня 2011 р. №553 (далі Порядок №553) державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Відповідно положень пункту 7 Порядку №533, позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, серед іншого: звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

За правилами пункту 9 Порядку №533, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Згідно пункту 14 Порядку №553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

За змістом підпунктів 2 та 3 частини 4 статті 41 Закону №3038-VI посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право:

складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Відповідно до частини першої статті 188-42 КУпАП невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Склад даного адміністративного правопорушення є формальним, тобто склад, в якому відсутні ознака настання шкідливих матеріальних наслідків.

Суб`єктами правопорушення є громадяни та посадові особи.

Об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 188-42 КУпАП, полягає у невиконанні законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю без наявності поважних причин.

При прийнятті спірної постанови про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності Інспекція ДАБК м. Львова виходило з того, що позивачем не виконано вимог припису від 02.02.2021 року.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

В порушення вказаної норми, в.о. начальника Інспекції ДАБК у м. Львова Палишин Т.І., при розгляді матеріалів позапланової перевірки від 09.04.2021 р., не з`ясував наявність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 188-42 КУпАП, та, обмежившись лише фактом невиконання припису від 02.02.2021, виніс спірну постанову по справі про адміністративне правопорушення від 22.04.2021р.

На підставі викладеного, суд доходить висновку, що спірна постанова відповідача про притягнення позивача до адміністративної відповідальності не відповідає критерію обґрунтованості, передбаченому статтею 2 КАС України, тобто є такою, що прийнята без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.

Частиною 1 ст. 268 КУпАП передбачено, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі.

Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду.

Згідно з частиною 1 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Частиною 1 статті 73 КАС України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Так, одним із суттєвих елементів принципу верховенства права є принцип юридичної визначеності. Цей принцип має різні прояви. Зокрема, він є одним з визначальних принципів "доброго врядування" і "належної адміністрації" (встановлення процедури і її дотримання), частково співпадає з принципом законності (чіткість і передбачуваність закону, вимоги до "якості" закону).

Наприклад, у пунктах 70-71 рішення по справі "Рисовський проти України" (29979/04) Європейський Суд з прав людини, аналізуючи відповідність мотивування Конвенції, підкреслює особливу важливість принципу "належного урядування", зазначивши, що цей принцип передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (рішення у справах "Беєлер проти Італії" (Beyeler v. Italy), №33202/96, пункт 120, "Онер`їлдіз проти Туреччини" (Oneryildiz v. Turkey), №48939/99, пункт 128, "Megadat.com S.r.l. проти Молдови" (Megadat.com S.r.l. v. Moldova), №21151/04, пункту 72, "Москаль проти Польщі" (Moskal v. Poland), №10373/05, пункту 51). Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (див., наприклад, рішення у справах "Лелас проти Хорватії" (Lelas v. Croatia), заява №55555/08, пункт 74, від 20 травня 2010 року, і "Тошкуце та інші проти Румунії" (Toscuta and Others v. Romania), заява №36900/03, пункт 37) і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси (див. зазначені вище рішення у справах "Онер`їлдіз проти Туреччини" (Oneryildiz v. Turkey), пункт 128, та "Беєлер проти Італії" (Beyeler v. Italy), пункт 119).

Принцип "належного урядування", як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (див. зазначене вище рішення у справі "Москаль проти Польщі" (Moskal v. Poland), №10373/05, пункт 73). Будь-яка інша позиція була б рівнозначною, inter alia, санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам (там само). З іншого боку, потреба виправити минулу "помилку" не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу (рішення у справі "Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки" (Pincova and Pine v. the Czech Republic), №36548/97, пункт 58). Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків (див. зазначене вище рішення у справі "Лелас проти Хорватії" (Lelas v. Croatia), пункту 74). Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються (рішення у справах "Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки" (Pincova and Pine v. the Czech Republic), пункту 58, "Ґаші проти Хорватії" (Gashi v. Croatia), №32457/05, пункту 40, "Трґо проти Хорватії" (Trgo v. Croatia), №35298/04, пункту 67). У контексті скасування помилково наданого права на майно принцип "належного урядування" може не лише покладати на державні органи обов`язок діяти невідкладно, виправляючи свою помилку (наприклад, рішення у справі "Москаль проти Польщі" (Moskal v. Poland), пункту 69), а й потребувати виплати відповідної компенсації чи іншого виду належного відшкодування колишньому добросовісному власникові (зазначені вище рішення у справах "Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки" (Pincova and Pine v. the Czech Republic), пункт 53 та "Тошкуце та інші проти Румунії" (Toscuta and Others v. Romania), пункт 38).

Разом з цим, як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, Інспекцією ДАБК у м. Львів до суду не надано будь-яких інших належних та допустимих доказів , які свідчили б про наявність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 188-42 КУпАП, Відповідач, обмежившись лише фактом невиконання припису від 02.02.2021, виніс спірну постанову по справі про адміністративне правопорушення від 22.04.2021р.

При цьому, ст. 244-6 КУпАП України визначено, що органи державного архітектурно-будівельного контролю розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва, порушенням законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п`ятої), частини перша та друга статті 188-42).

Від імені органу державного архітектурно-будівельного нагляду розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право головні інспектори будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду (частини третя - п`ята статті 96-1, частина третя статті 188-42).

Згідно вимог ст. 283 КУпАП, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі.

Постанова повинна містити: найменування органу (прізвище, ім`я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову; дату розгляду справи; відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім`я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування; опис обставин, установлених під час розгляду справи; зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення; прийняте у справі рішення.

Згідно ст.245 Кодексу України про адміністративні правопорушення, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

З огляду на вищевикладене, суд констатує, що з наданих Позивачем до позовної заяви доказів вбачається, що Позивачем вчинено весь обсяг дій, спрямованих на погодження змін у виконавчих зніманнях та, відповідно, усунення виявлених у приписах порушень.

Відповідно ж до вимог ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.»

Таким чином, враховуючи вищевикладені обставини, суд, оцінивши наявні в матеріалах справи докази доходить до висновку про протиправність і передчасність спірної постанови від 26.08.2021 №62, оскільки остання була прийнята з порушенням вимог ст.ст.268, 280 КУпАП та відповідно підлягає скасуванню.

Суд зазначає, що, хоча ця справа стосується адміністративного правопорушення, у ній закладено один з основних принципів забезпечення вирішення спорів у публічно-правовій сфері, зокрема, між суб`єктом приватного права і суб`єктом владних повноважень, який передбачає, що останній зобов`язаний забезпечити доведення в суді правомірності свого рішення, дії або бездіяльності, оскільки, в протилежному випадку, презюмується, що вони є протиправними.

Відповідно до статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно з ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право:

1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення;

2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи);

3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення;

4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Таким чином, суд приходить до висновку, що позивачем доведено належними та допустимими доказами свої позовні вимоги, обґрунтовані та доведені обставини, на які позивач посилається як на підстави своїх позовних вимог, у зв`язку з чим позов підлягає задоволенню, а оскаржувана постанова - скасуванню.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (PRONINA v. UKRAINE, №63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Відповідно до ст. 139 КАС України, судовий збір, сплачений позивачем при подачі позову, підлягає стягненню на його користь з відповідача.

Керуючись ст. 10, 11, 17, 77, 159-163, 243, 250, 286 Кодексу адміністративного судочинства України, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю м. Львова про визнання протиправною та скасування постанови - задовольнити.

Скасувати Постанову Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю м. Львова № 40-а від 22.04.2021 року про визнання ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП про накладення штрафу у розмірі 6 800 грн. та закрити справу про адміністративне правопорушення.

Стягнути з Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю м. Львова на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 992 грн. 40 коп.

Рішення може бути оскаржено згідно з ч.4 ст.286 КАС України протягом 10 днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду. У разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, ухвалення рішення, винесеного без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), суд підписує рішення без його проголошення.

Рішення набирає законної сили в порядку ст.255 КАС України.

Учасники справи:

позивач ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 ,

відповідач Інспекція Державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові, і.н.40181003, м. Львів, вул.Угорська,7а.

Повне рішення суду складено 13 травня 2022 року.

Суддя Г.О.Шашуріна