Справа № 320/14044/21
Суддя: Василенко Г.Ю.
Дата ухвалення: 2022-05-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

16 травня 2022 року м. Київ 320/14044/21

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Василенко Г.Ю., розглянувши заяву представника відповідача про відстрочення виконання судового рішення в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 , в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 до Центрального міжрегіонального управління ДМС України у м. Києві та Київській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

В провадженні Київського окружного адміністративного суду перебувала адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 , в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 до Центрального міжрегіонального управління ДМС України у м. Києві та Київській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 12.01.2022 адміністративний позов задоволено.

Визнано протиправною відмову Центрального міжрегіонального управління Державної міграційної служби у місті Києві та Київській області у видачі ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку із досягненням 16-річного віку паспорта громадянина України у формі книжечки відповідно до Положення про паспорт громадянина України, затвердженого Постановою Верховної Ради України від 26.06.1992 № 2503-XII.

Зобов`язано Центральне міжрегіональне управління Державної міграційної служби у місті Києві та Київській області оформити та видати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку із досягненням 16-річного віку паспорт громадянина України у формі книжечки відповідно до Положення про паспорт громадянина України, затвердженого Постановою Верховної Ради України від 26.06.1992 №2503-XII.

10.05.2022 від представника відповідача до суду надійшла заява про відстрочення виконання судового рішення у цій справі до закінчення воєнного стану.

Згідно з частиною 1 статті 378 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Разом з тим, статтею 378 КАС України не врегульовано вимог щодо форми та змісту заяви про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення та питання щодо залишення без руху таких заяв.

Як встановлено частиною 6 статті 7 КАС України, у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону), а за відсутності такого закону суд виходить із конституційних принципів і загальних засад права (аналогія права).

Оскільки КАС України не врегульовано питання щодо залишення без руху заяви про відстрочення виконання судового рішення, тому судом до поданої відповідачем заяви про відстрочення виконання судового рішення застосовано аналогію закону, а саме положення статті 169 КАС України.

Разом з тим, встановлено, що вказана заява подана без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161, 172 КАС України, та містить такі недоліки.

Відповідно до частини 3 статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з частиною першою статті 3 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

За приписами п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду заяви про зміну чи встановлення способу, порядку і строку виконання судового рішення встановлюється ставка судового збору у розмірі 0,3 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" від 02 грудня 2021 року № 1928-IХ, з 1 січня 2022 року встановлено прожитковий мінімум працездатних осіб на місяць у розмірі 2481,00 гривень.

Враховуючи наведене, за подання заяви про зміну способу і порядку виконання рішення особою, що звернулась до суду із такою заявою, має бути сплачено 744,30 грн. судового збору.

Як вбачається із заяви та доданих до неї матеріалів, вона подана до суду з порушенням вищезазначених приписів Закону без надання до суду доказів сплати судового збору.

Водночас підстави для звільнення від сплати судового збору відсутні. Крім того, заявника не віднесено до переліку тих осіб, які наділені пільгами зі сплати судового збору відповідно до ст. 5 Закону України "Про судовий збір".

При вирішенні цього процесуального питання суд також зауважує, що положення пункту 3 частини другої статті 3 Закону України "Про судовий збір" у даному випадку застосуванню не підлягають, оскільки норми частини другої статті 4 Закону № 3674-VI в редакції Закону України № 484-VІІІ від 22.05.2015 "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору" прийняті пізніше, а за загальними правилами вирішення колізії норм права у разі неузгодженості між нормами, виданими одним і тим самим нормотворчим органом, застосовується акт, виданий пізніше, навіть якщо прийнятий раніше акт не втратив своєї чинності. Як роз`яснило Міністерство юстиції України у своєму листі від 26.12.2008 за № 758-0-2-08-19 "Щодо практики застосування норм права у випадку колізії", така неузгодженість може виникнути внаслідок того, що прийняття нової норми не завжди супроводжується скасуванням "застарілих" норм з одного й того ж питання, а тому повинна вирішуватись саме у вищезазначений спосіб.

Крім того, на думку суду, норми частини другої статті 4 Закону № 3674-VI вважаються спеціальними, що також свідчить про їх пріоритетність.

Так, відповідно до частин першої-другої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене та враховуючи невідповідність поданої заяви вимогам закону, заяву представника відповідача належить залишити без руху з встановленням особі, яка її подала, строку для усунення виявлених судом недоліків заяви, а саме надання суду доказів сплати судового збору в розмірі 744,30 грн.

Керуючись ст.ст. 161, 169, 248, 378 КАС України суд, -

у х в а л и в:

Залишити без руху заяву представника відповідача про відстрочення виконання рішення Київського окружного адміністративного суду від 12.01.2022 в адміністративній справі №320/14044/21.

Встановити заявнику строк для усунення недоліків заяви про відстрочення виконання судового рішення, зазначених у мотивувальній частині цієї ухвали, протягом 10 (десяти) днів з дня вручення (отримання) копії ухвали.

Копію ухвали надіслати представнику відповідача, для відома та виконання.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя Василенко Г.Ю.