Справа № 340/1132/22
Суддя: С.В. Дегтярьова
Дата ухвалення: 2022-05-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 травня 2022 року м. Кропивницький Справа № 340/1132/22

Кіровоградський окружний, адміністративний суд у складі головуючого судді Дегтярьової С.В., розглянувши адміністративну справу

за позовом: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

до відповідача: Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Міської ради міста Кропивницького (25022, м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 41, )

про визнання протиправними та скасування акту перевірки та припису, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся з позовом, в якому просить визнати протиправним та скасувати:

- акт №9 Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Міської ради міста Кропивницького за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 21.01.2022 р.;

- припис №6 Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Міської ради міста Кропивницького про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 21.01.2022 р.

Ухвалою від 21 лютого 2022 року відкрито провадження та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження (а.с.35-36).

В обґрунтування позовних вимог позивач вказав, що згідно наказу №41/1-0 від 20 грудня 2021 року та направлення для проведення позапланової перевірки №7 від 10 січня 2022 року, з 10 січня по 21 січня 2022 року включно відповідачем була проведена перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: "Реконструкція житлового будинку під нежитлову будівлю за адресою: АДРЕСА_2 ", за результатами якої складено акт від 21.01.2022 року №9, в якому вказано про те, що позивач після реєстрації Декларації про готовність об`єкта "Нове будівництво житлового будинку з вбудованим гаражем за адресою: АДРЕСА_2 " та реєстрації права власності на нього, розпочав роботи з реконструкції житлового будинку в нежитлову будівлю без дозвільних документів на такі роботи. Додатково в акті вказано, що відстань від житлового будинку АДРЕСА_2 до житлового будинку АДРЕСА_2 складає 5 метрів, що є порушенням вимог закону.

В зв`язку з даними обставинами видано припис №6 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, в якому позивачу адресовано вимогу усунути виявлені при проведенні перевірки порушення до 21 березня 2022 року.

Позивач вказує, що 25.03.2013 року жодних робіт з реконструкції не проводив, а лише відтворював (ремонтував) стіну, що відділяє гараж від житлового будинку, яку пошкоджено під час експлуатації гаража у зв`язку з несправністю автомобіля. При цьому посилається на те, що такі роботи не потребують отримання дозвільних документів.

З приводу відстані між будинками позивач вказує, що прийняттю в експлуатацію будинку передує відповідний контроль та перевірка відповідачем Декларації, а тому посилання на даному етапі на такі обставини є безпідставними.

17.03.2022 року до суду надійшов відзив відповідача, в якому він стверджує про правомірність проведеної перевірки та наполягає на тому, що позивач допустив описані в акті порушення (а.с.42-44). Стверджує, що вказаний об`єкт нерухомого майна не підпадає під поняття житлового будівництва, визначеного ДБН В.2.2-15-2005 "Житлові будинки. Основні положення". Стверджуючи, що підпадаючи під визначення "одноквартирного житлового будинку" (Додаток Б ДБН В.2.2-15-2005) не містить передбачених п.2.22 ДБН В.2.2-15-2005 приміщень, а наявне одне цілісне приміщення не відповідає визначенню "житлове приміщення" відповідно до Додатку Б ДБН В.2.2-15-2005. Додатково посилається на порушення вимог до протипожежних відстаней відповідно до п.6.1.39 та таблиці 15.2 ДБН Б.2.2-12:2019 Планування та забудова територій" та вимоги інсоляції і захисту від шуму відповідно до п.3.10 ДБН В.2.2-15-2005 "Житлові будинки. Основні положення".

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд вважає за необхідне вказати наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Повноваження Управління ДАБІ у Кіровоградській області у спірних правовідносинах визначаються, зокрема, законами України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 №3038-УІ (далі - Закон №3038), "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" від 14.10.1994 №208/94-ВР (тут і далі - у редакціях, чинних на момент виникнення спірних правовідносин).

Згідно з частинами першою та другою статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (тут і далі - у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин; Порядок №553), державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

У відповідності до п.7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Під час проведення позапланової перевірки підлягають контролю виключно питання, які стали підставою для проведення такої перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів.

Повторне проведення позапланової перевірки за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для раніше проведеної позапланової перевірки об`єкта будівництва чи суб`єкта містобудування, забороняється, крім випадків невиконання вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

У відзиві на позов відповідач вказав, що перевірку проведено на підставі звернення ОСОБА_2 від 14.12.2021 року №Б-12966 щодо перевірки законності спорудження гаража та перенесення його на нормативну відстань. Тут же вказано, що в зв`язку з даними обставинами видано наказ від 20.12.2021 року №41/1-опро проведення позапланової перевірки та направлення на перевірку №7 від 10.01.2022 року (а.с.43 зв.).

Ухвалою про відкриття провадження суд зобов`язував відповідача надати копії усіх матеріалів, покладених в основу оскаржуваного припису. Вимог ухвали відповідач в повному обсязі не виконав, усіх матеріалів перевірки за якими винесено припис суду не надав (а.с.35 зв.).

Посилань на відсутність підстав для проведення перевірки та на порушення процедури її проведення позов не містить.

Пунктом 16 Порядку № 553 передбачено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Згідно з пунктом 17 Порядку № 553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Оскаржуваний припис має дві вимоги:

- "усунути порушення містобудівного законодавства шляхом подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) на об`єкт будівництва "Реконструкція житлового будинку під нежитлову будівлю за адресою: АДРЕСА_2 . Термін виконання до 21 березня 2022 року";

- "привести об`єкт будівництва за адресою: АДРЕСА_2 у відповідність до чинних Державних будівельних норм з дотриманням протипожежних відстаней. Термін виконання до 21 березня 2022 року" (а.с.11 зв.).

Сторони на наявність протоколу в розумінні пункту 17 Порядку № 553, не посилались, матеріали справи його не містять.

Відповідно до ст. 9 Закону України "Про архітектурну діяльність", будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Згідно ст.27 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт).

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 500 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів.

За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.

Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об`єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника.

Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Порядок видачі будівельного паспорта визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Згідно п.2.1 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 05.07.2011 №103 (у редакції наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 25.02.2013 №66 та зареєстрованого у Міністерстві юстиції України22 липня 2011 р. за №902/19640 (далі за текстом Порядок №103), видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг. Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять:

- заява на видачу будівельного паспорта зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку;

- засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію;

- ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об`єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об`єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо);

- проект будівництва (за наявності);

- засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Відповідно до 2.3 Порядку №103 уповноважений орган містобудування та архітектури на підставі отриманих документів визначає відповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Згідно п.2.9 Порядку №103, до складу будівельного паспорта входять:

- пакет документів, наданий замовником відповідно до пунктів 2.1, 2.2 цього розділу;

- схема забудови земельної ділянки, наведена у додатку 3 до цього Порядку;

- пам`ятка замовнику індивідуального будівництва.

На підставі п.2.10 Порядку №103 у схемі забудови земельної ділянки визначається місце розташування запланованих об`єктів будівництва, червоні лінії, лінії регулювання забудови, під`їзди до будівель і споруд, відстань від об`єкта будівництва до вулиць (доріг), мінімальні відстані від об`єкта будівництва до меж земельної ділянки, а також будівель і споруд, розташованих на суміжних земельних ділянках, місця підключення до інженерних мереж (за наявності).

Відповідно п.2.16 Порядку №103 після направлення замовником відповідно до статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідних органів Держархбудінспекції будівельний паспорт є підставою для виконання будівельних робіт.

Відповідно до технічного паспорту позивачем побудовано та 04.11.2021 року та введено в експлуатацію шляхом реєстрації Декларації про готовність об`єкта до експлуатації будинок садибного типу по АДРЕСА_2 , який являє собою житловий будинок з вбудованим гаражем: кімната площею 139,7 м2 та гараж НОМЕР_2 (а.с.13-19).

Зі змісту Витягу з Реєстру будівельної діяльності щодо інформації про технічні інвентаризації Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва будівництво вказаного будинку позивачем здійснювалось за наявності документу на право проведення будівельних робіт (а.с.20).

Відповідно до відомостей з Декларації про готовність об`єкта до експлуатації, позивачем отримано будівельний паспорт ВР01: НОМЕР_3 №21-1533 від 18.06.2021 року в Управління містобудування та архітектури Кропивницької міської ради та подавалось повідомлення про початок виконання будівельних робіт КД89 від 06.07.2021 року (а.с.16-19).

Судом встановлено, що відповідач у відзиві не посилається на те, що виконані позивачем будівельні роботи з будівництва будинку садибного типу по АДРЕСА_2 , не відповідають ескізним намірам забудови (місцю розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстаням до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об`єктів, тощо), які додані до заяви на видачу будівельного паспорту, яка була відповідачем задоволена.

Під час дослідження матеріалів справи судом встановлено, що будинок являє собою об`єкт прямокутної споруди з стрічковим бутовим фундаментом, стінки з газоблоку, тощо, що виключає можливість здійснення позивачем подальшої реконструкції таким чином, щоби стало наявним порушення в частині відстаней до іншого будинку.

Отже, суд вважає позицію відповідача в процедурі здійснення позапланового заходу з приводу недотримання відстані від житлового будинку АДРЕСА_2 до житлового будинку АДРЕСА_2 , яка на разі фактично складає 5 метрів, такою, що не може бути прийнята судом в обґрунтування наявності з боку позивача відповідного порушення, допущеного після введення будинку в експлуатацію також і в зв`язку з тим, що перед видачею позивачу будівельного паспорту орган державного архітектурно-будівельного контролю повинен був дотриматись вимог п.2.3 Порядку №103 та на підставі отриманих документів визначити відповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам у легітимний спосіб, і лише після впевненості у відповідності таких намірів видати його (будівельний паспорт).

Більш того наказом №284 від 30.11.2021 року Управлінням містобудування та архітектури Кропивницької міської ради даному будинку присвоєно адресу на підставі ситуаційної схеми, відповідно до якої будь-яких зауважень до позивача заявлено не було (а.с.22).

Судом встановлено, що відповідно до припису відповідач вимагає від позивача привести об`єкт будівництва у відповідність до чинних будівельних норм з дотриманням протипожежних відстаней до 21.03.2022 року (за два місяці).

Суд вважає виконання таких вимог неможливими в об`єктивній дійсності у вказаний в приписі строк, що свідчить про винесення його без урахування всіх обставин, що мають значення для відповідного рішення.

Згідно п.1 ч. 1 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Згідно ч. 1 ст.39 вищевказаного Закону, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

Відповідач у своєму відзиві стверджує про те, що позивач після введення об`єкта в експлуатацію розпочав виконання будівельних робіт з реконструкції житлового об`єкта в нежитлову будівлю без відповідного повідомлення про початок таких робіт.

Так, відповідач стверджує, що вказаний об`єкт нерухомого майна не підпадає під поняття житлового будівництва, визначеного ДБН В.2.2-15-2005 "Житлові будинки. Основні положення". Стверджуючи, що підпадаючи під визначення "одноквартирного житлового будинку" (Додаток Б ДБН В.2.2-15-2005) не містить передбачених п.2.22 ДБН В.2.2-15-2005 приміщень, а наявне одне цілісне приміщення не відповідає визначенню "житлове приміщення" відповідно до Додатку Б ДБН В.2.2-15-2005.

У відповідності до 2.22 п.2.22 ДБН В.2.2-15-2005 у квартирах повинні бути передбачені такі приміщення: житлові кімнати і підсобні приміщення - кухня, передпокій, санвузли, внутрішньоквартирні коридори, вбудовані комори, антресолі, літні приміщення тощо.

Однак, ДБН В.2.2-15-2005 "Житлові будинки. Основні положення" втратили чинність на підставі Наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства №87 ( v0087858-19 ) від 26.03.2019 року, тобто ще до подачі позивачем заяви на отримання будівельного паспорта, а тому застосовані в даному випадку бути не можуть.

Відповідно до п.5.19 ДБН В.2.2-15:2019 "Житлові будинки. Основні положення", затверджених Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства №87 26.03.2019 року, допускається в квартирах, в тому числі, і одноквартирних будинків, улаштування кухні-ніші, а також об`єднання кухні з загальною кімнатою (вітальною) за умови їх обладнання електроплитою та примусовою витяжною вентиляцією.

Судом встановлено, що на момент складення технічного паспорту 06.12.2021 року сертифікованим інженером, будинок являв собою одну кімнату з вбудованим гаражем. Таким його і було введено в експлуатацію (а.с.13-15).

Відповідач посилався на те, що позивач розпочав реконструкцію з переведення житлового будинку у нежитлову будівлю після введення будинку в експлуатацію.

Реконструкція - перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкту будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, в наслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко- економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг. Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкту в цілому або його частин (за умови їх автономності) (ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво).

Судом встановлено, що на разі позивач проводить подальші внутрішні роботи для приведення житлового будинку до придатного для проживання стану, що вбачається із фото, наданих відповідачем до матеріалів справи.

Постановою Кабінету Міністрів України від 7 червня 2017 р. № 406 затверджено Перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, відповідно до п.1 та 2 якого, роботи з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення, а також нежилого будинку, будівлі, споруди, приміщення в них, виконання яких не передбачає втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (СС1), з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, а також заміна покрівлі будівель і споруд згідно з будівельними нормами без втручання в несучі конструкції відповідних документів не потребують.

Відповідачем не надано суду доказів того, що позивач здійснює будівельні роботи з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення, виконання яких передбачає втручання в огороджувальні та несучі конструкції, тощо. При цьому, відтворення перегородки (не несучої конструкції) всередині будинку будівельними роботами, початок яких вимагає відповідних документів, в розумінні Постанови КМУ № 406 не є.

З огляду на те, що виконувані позивачем будівельні роботи не передбачають попереднього подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, припис в частині зобов`язання його подати є протиправним.

За таких обставин суд вважає позовні вимоги про визнання протиправним та скасування припису обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Додатково позивач простить суд визнати протиправним та скасувати акт перевірки.

Суд звертає увагу позивача на те, що ані акт перевірки, ані дії посадових осіб із включення до такого акту певних висновків не породжують правових наслідків для позивача, тобто не змінюють стану його суб`єктивних прав та не створюють жодних додаткових обов`язків для нього. З урахуванням цього, ані акт перевірки, ані дії посадових осіб контролюючого органу щодо включення до акту певних висновків не можуть порушувати його права.

Таким чином, діяльність контролюючого органу із оформлення результатів перевірки, зокрема із складання акту перевірки та формування його змісту не може порушувати права та/або охоронювані законом інтереси особи в публічно-правових відносинах. В зв`язку з цим, у суду відсутні підстави для задоволення таких позовних вимог.

Наслідком проведеної перевірки, в даній ситуації є припис, який і підлягає оскарженню та подальшій оцінці судом.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

В даній ситуації з огляду на сплату судового збору за одну немайнову вимогу та враховуючи її задоволення, суд не вбачає підстав для зменшення суми такого судового збору до відшкодування на користь позивача.

З матеріалів справи вбачається, що при зверненні до суду позивачем сплачено судовий збір у розмірі 992,40 грн., який належить відшкодувати позивачеві за рахунок бюджетних асигнувань відповідача (а.с.4).

Керуючись ст.,ст. 9, 14, 73-78, 90, 143, 242-246, 250, 255 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов задовольнити частково.

2. Визнати протиправним та скасувати припис №6 Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Міської ради міста Кропивницького про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 21 січня 2022 року, винесений відносно ОСОБА_1 .

3. В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), здійснені ним судові витрати на оплату судового збору в сумі 992,40,00 грн. (дев`ятсот дев`яносто дві грн. 00 коп.) за рахунок бюджетних асигнувань Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Міської ради міста Кропивницького ().

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення за правилами, встановленими ст.ст.293, 295 - 297 КАС України.

Копію рішення суду надіслати учасникам справи

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду С.В. Дегтярьова