Справа № 711/2520/21
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2022-05-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Черкаси

13 травня 2022 року Справа № 711/2520/21

про прийняття справи до свого провадження та залишення без руху

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Трофімова Л.В., перевіривши матеріали адміністративної справи №711/2520/21 за позовом ОСОБА_1 до Черкаської міської ради про визнання протиправними дії та відшкодування шкоди, постановив ухвалу.

27.04.2020 ОСОБА_1 , звернувшись до Придніпровського районного суду міста Черкаси зазначив про вирішену справу №711/2309/19 і у справі № 711/2520/21 провадження 2/711/1756/21 (суддя Н. М. Кондрацька) просив: визнати незаконними (протиправними) дії та бездіяльність Черкаської міської ради, що полягають у нанесенні майнової шкоди, а саме, завдання збитків на суму вартості протиправно й довготривалого ненаданого жилого приміщення - за рахунок довготривалого невиконання міською радою норм житлового законодавства, а саме, частини першої статті 46 Житлового кодексу УРСР, статті 12 Закону України Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей , статті 13 Закону України Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту , постанови Черкаського апеляційного суду від 22.07.2020 у справі № 711/2309/19, виконавчого провадження від 21.09.2020 за виконавчим листом № 711/2309/19, та які стосуються забезпечення житлом шляхом позачергового надання жилого приміщення для постійного проживання позивача, як особи з інвалідністю внаслідок війни, із урахуванням членів його сім`ї (дружини); визнати за ним право на отримання грошової компенсації за належне для отримання жиле приміщення, та на відшкодування збитків за безпідставно не отримане жиле приміщення - у визначеному розмірі зазначеної компенсації; визнати розрахунок грошової компенсації за належне для отримання жиле приміщення таким, що виконаний відповідно до постанови КМУ № 728 від 02.09.2015, а результат розрахунку компенсації, а саме, 1 061 456,4 грн, завданим збитком, що належить відшкодуванню (виплаті); відшкодувати завдану майнову шкоду, а саме, збитки на суму вартості (грошової компенсації) протиправно й довготривало ненаданого жилого приміщення - шляхом стягнення з Черкаської міської ради коштів у розмірі грошової компенсації за належне для отримання жиле приміщення, а саме, у розмірі 1 061 456,4 грн; визнати дії та бездіяльність Черкаської міської ради в частині невиконання законодавства України стосовно забезпечення жилим приміщенням позивача, як особи з інвалідністю внаслідок війни, і невиконання постанови Черкаського апеляційного суду від 22.07.2020 - такими, що завдали позивачу моральну шкоду у вигляді душевних страждань, хвороб, та яка підлягає відшкодуванню; відшкодувати завдану моральну шкоду шляхом стягнення з Черкаської міської ради на користь позивача грошової компенсації за моральну шкоду у сумі 400 000 грн; ухвалюючи рішення про стягнення коштів з Черкаської міської ради (за майнову шкоду у розмірі грошової компенсації за належне для отримання жиле приміщення, грошової компенсації за моральну шкоду), зазначити наслідки несвоєчасної виплати міською радою грошової компенсації з посиланням на Закон України "Про гарантії держави за виконання судових рішень", згідно з яким нараховується пеня у розмірі 3 % річних. У рішенні суду зазначено: у відповіді на відзив від 22.06.2021 позивач зазначає, що у відзиві (від 17.06.2021) викладений аналіз позовної заяви від 20.04.2021 і позовної заяви (уточненої) від 30.04.2021, та зазначено (як висновок), що позовні вимоги не підлягають до задоволення. Фактично позовні вимоги (уточнені вимоги) зводяться до зміни способу і порядку виконання рішення суду у справі № 711/2309/19 та компенсації з міського бюджету в сумі 1 061 456, 40 грн.

Апеляційна скарга була мотивована тим, що суд першої інстанції неправильно трактував позовні вимоги в частині отримання грошової компенсації за житло, взявши до уваги протиправне рішення виконавчого комітету Черкаської міської ради від 05.10.2021 № 1089, яким на виконання постанови Черкаського апеляційного суду від 22.07.2020 у справі № 711/2309/19 надано однокімнатну квартиру АДРЕСА_1 ОСОБА_1 , 1951 року народження, на сім`ю у складі двох осіб ( ОСОБА_1 , дружина - ОСОБА_2 , 1961 року народження) без зняття з квартирного обліку, і протиправну постанову про закінчення виконавчого провадження від 13.12.2021, суд не з`ясував дотримання відповідачем Правил надання громадянам жилих приміщень, затверджених постановою Ради Міністрів УРСР і української республіканської ради професійних спілок від 11.12.1984 № 470.

В ухвалі Черкаського окружного адміністративного суду від 13.04.2022 у справі №711/2520/21 (суддя Кульчицький С.О.) зазначено: 20.04.2021 до Придніпровського районного суду м. Черкаси звернувся ОСОБА_1 (далі - позивач) з позовом до Черкаської міської ради (далі - відповідач), в якому з урахуванням уточненої позовної заяви від 08.04.2022 просить:

- визнати незаконними (протиправними) дії та бездіяльність відповідача, що полягають у нанесенні матеріальної (майнової) шкоди, а саме, завдання позивачу збитків на суму вартості протиправно ненаданого жилого приміщення - за рахунок довготривалого невиконання міською радою норм житлового законодавства, а саме, частини першої статті 46 Житлового кодексу УРСР, статті 12 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», статті 13 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту», постанови Черкаського апеляційного суду від 22.07.2020 у справі №711/2309/19, виконавчого провадження від 21.09.2020 за виконавчим листом №711/2309/19, та які стосуються забезпечення житлом шляхом позачергового надання жилого приміщення для постійного проживання мене, як особи з інвалідністю унаслідок війни, із урахуванням члена його сім`ї (дружини);

- відшкодувати завдану позивачу матеріальну (майнову) шкоду, а саме, збитки на суму вартості протиправно й довготривало ненаданого жилого приміщення - шляхом стягнення з Черкаської міської ради коштів у сумі 1213 442,1 грн;

- визнати дії та бездіяльність відповідача в частині невиконання законодавства України стосовно забезпечення жилим приміщенням позивача, як особи з інвалідністю внаслідок війни, і невиконання постанови Черкаського апеляційного суду від 22.07.2020 - такими, що завдали йому моральну шкоду у вигляді душевних страждань, хвороб, та яка належить відшкодуванню;

- відшкодувати завдану позивачу моральну шкоду шляхом стягнення з відповідача на його користь грошової компенсації за моральну шкоду у сумі 400 000 грн.

Рішенням Придніпровського районного суду м. Черкаси від 24.12.2021 у справі №711/2520/21 у задоволенні позову відмовлено. Постановою Черкаського апеляційного суду від 10.03.2022 рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 24.12.2021 у справі №711/2520/21 скасовано. Ухвалою Черкаського апеляційного суду від 15.03.2022 справу №711/2520/21 передано до Черкаського окружного адміністративного суду як до суду першої інстанції.

18.03.2022 справа №711/2520/21 надійшла до Черкаського окружного адміністративного суду та шляхом автоматизованого розподілу передана на розгляд судді Кульчицькому С. О.

Ухвалою судді Черкаського окружного адміністративного суду Кульчицького С. О. від 28.03.2022 справу №711/2520/21 прийнято до свого провадження. Ухвалою суду від 13.04.2022 відкрито спрощене позовне провадження в даній адміністративній справі.

Ухвалою суду від 27.04.2022 вирішено розгляд даної адміністративної справи здійснювати за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 09 год 30 хв 09.05.2022 - 09.05.2022 на адресу суду надійшла заява позивача про відвід судді Кульчицького С.О.

Ухвалою суду від 09.05.2022 заяву ОСОБА_1 про відвід судді Кульчицького С.О. в адміністративній справі №711/2520/21 повернуто без розгляду.

Усною ухвалою суду від 09.05.2022 (протокол підготовчого засідання) оголошено перерву до 09 год 00 хв 12.05.2022.

12.05.2022 від позивача на адресу суду надійшла заява про відвід судді Кульчицького С. О. Враховуючи те, що підставою для заявленого відводу є незгода позивача з процесуальними рішеннями головуючого судді Кульчицького С. О., суд дійшов висновку про її необґрунтованість, проте в ухвалі від 12.05.2022 ствержується: незважаючи на недоведеність та необґрунтованість поданої заяви про відвід судді, суд дійшов висновку про задоволення заяви про відвід судді Кульчицькому С. О. в адміністративній справі №711/2520/21.

Адміністративну справу №711/2520/21 передано для визначення іншого складу суду автоматизованою системою документообігу Черкаського окружного адміністративного суду.

13.05.2021 відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями справа №711/2520/21 передана на розгляд судді Л.В.Трофімовій.

Відповідно до частини 13 статті 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Відповідно до частини 5 статті 21 КАС України вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень або іншим порушенням прав, свобод та інтересів суб`єктів публічно-правових відносин, або вимоги про витребування майна, вилученого на підставі рішення суб`єкта владних повноважень, розглядаються адміністративним судом, якщо вони заявлені в одному провадженні з вимогою вирішити публічно-правовий спір. Інакше такі вимоги вирішуються судами в порядку цивільного або господарського судочинства.

Усупереч вимог частини 5 статті 21 КАС україни позивачем не сформовано вимоги про вирішення публічно-правового спору.

У контексті формулювання щодо «матеріальної (майнової) шкоди, а саме, завдання позивачу збитків» варто зазначити таке.

Президія Вищого арбітражного суду України ще 01.04.1994 видала роз`яснення № 02-5/215 «Про деякі питання практики вирішення спорів, пов`язаних з відшкодуванням шкоди» (згодом змінене та доповнене), де в п. 1 якого зазначила: "необхідно розрізняти обов`язок боржника відшкодувати збитки, завдані невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання, що випливає з договору (ст. 623 ЦК України) від позадоговірної шкоди, тобто від зобов`язання, що виникає унаслідок заподіяння шкоди (глава 82 ЦК України)", що позивачем не розмежовані.

Згідно із ч.ч. 1- 2 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого майнового права та інтересу. Способами захисту прав та інтересів можуть бути, зокрема, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, що особа могла би реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

У добросовісному суспільстві нетолерантному до корупції і зловживання правом держава дбає про захисників - Президент України Володимир Зеленський підписав Указ № 466/2021 «Про деякі заходи щодо соціального захисту ветеранів війни, сімей загиблих, які захищали незалежність, суверенітет та територіальну цілісність України».Грошову компенсацію отримають сім`ї осіб, які загинули (пропали безвісти), померли внаслідок поранення, контузії, каліцтва або захворювання, зазнаних під час участі в антитерористичній операції, захищаючи незалежність, суверенітет та територіальну цілісність України, особи з інвалідністю III групи, яка настала унаслідок поранення, контузії, каліцтва або захворювання, зазнаних під час безпосередньої участі в АТО, забезпеченні її проведення, здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях, забезпеченні їх здійснення, та які потребують поліпшення житлових умов.

Верховним Судом у справі №711/2309/19-ц провадження №61-12922св20 зазначається: згідно з довідкою Остерської квартирно-експлуатаційної частини Міністерства оборони України від 05.11.2004 № 123 ОСОБА_1 залишив окрему однокімнатну квартиру загальною площею 14 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_2 , своїй дочці ОСОБА_3 . Згідно з поквартирною карткою по квартирі за адресою: АДРЕСА_3 , ОСОБА_1 зареєстрований за вказаною адресою із 20.10.2004, дружина ОСОБА_2 з 29.09.2004. Згідно з довідкою КП «Черкаське ООБТІ» від 19.11.2004 квартира АДРЕСА_4 до 15.11.2004 належала на праві приватної власності ОСОБА_1 на підставі договору купівлі-продажу від 24.09.1997. 15.11.2004 ОСОБА_1 за відповідним договором подарував ОСОБА_3 квартиру АДРЕСА_4 . Колегія суддів також відхиляє доводи касаційної скарги щодо необхідності скасування постанови апеляційного суду в частині вирішення позовних вимог ОСОБА_1 до Черкаської міської ради та виконавчого комітету Черкаської міської ради. Черкаська міська рада, виконавчий комітет Черкаської міської ради та Департамент житлово-комунального комплексу Черкаської міської ради є окремими юридичними особами, у розглядуваній справі виступають кожна від свого імені та, як самостійні учасники справи, розпоряджаються своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

У судочинстві існують механізми спонукання суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалено судове рішення, все ж таки виконати судове рішення, зокрема у справі №711/2309/19 без ініціювання нового позову. Процесуальним законом встановлено порядок виконання судових рішень в адміністративних справах та визначено певну послідовність дій, які необхідно вчинити для того, щоб зобов`язати відповідача належним чином виконати рішення суду. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Відповідно до статті 124 Конституції України судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов`язковими до виконання на всій території України. Суб`єктами, на яких поширюється обов`язковість судових рішень являються всі органи державної влади і органи місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації, посадові чи службові особи та громадяни.

Судовий контроль за виконанням судового рішення здійснюється в порядку, передбаченому процесуальними кодексами, що не передбачає можливості подання окремого позову, предметом якого є спонукання відповідача до виконання судового рішення.

Згідно з пунктами 4, 5, 9 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України у позовній заяві має бути зазначений зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини та обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень;у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

У розрахунку компенсації як додаток до позову визначена сума 1061456,4 грн, проте стягнення з Черкаської міської ради коштів визначає, ототожнивши збитки і шкоду, у сумі 1 213 442,1 грн та не надає доказів щодо дотримання умов: відповідно до пункту 3 Порядку визначення розміру і надання військовослужбовцям та членам їх сімей грошової компенсації за належне їм для отримання жиле приміщення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.09.2015 № 728 (далі Порядок № 728), військовослужбовці та члени їх сімей, які відповідно до законодавства потребують поліпшення житлових умов, мають право отримати компенсацію один раз протягом усього часу проходження військовослужбовцями військової служби за умови, що ними не було використано право на безоплатну приватизацію житла. Згідно з пунктом 4 Порядку № 728 у разі використання військовослужбовцем та/або членами його сім`ї права на приватизацію раніше наданого жилого приміщення у неповному обсязі загальна площа жилого приміщення, що підлягає компенсації, зменшується на площу, що була безоплатно передана з державного житлового фонду у приватну власність військовослужбовця та/або членів його сім`ї. У разі отримання військовослужбовцем з державного житлового фонду жилого приміщення для постійного проживання, яке не приватизовано ним та/або членами його сім`ї, і його подальшого перебування на обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов та/або включені до списків осіб, що мають право на першочергове чи позачергове отримання жилих приміщень, загальна площа житла, яка підлягає компенсації, зменшується на загальну площу житла, що перебуває у користуванні військовослужбовця та членів його сім`ї.

Великою Палатою Верховного Суду у справі №640/7310/19 (ЄДРСР 94394125) зазначено: особа, яка вважає, що порушені її права, свободи чи інтереси, і яка у зв`язку із цим звертається за їх захистом до адміністративного суду, має зазначити в позовній заяві: хто, який саме суб`єкт владних повноважень (а якщо відповідачем може бути суб`єкт господарювання, то який саме) порушив її права чи інтереси, яким чином, якими діями (рішенням, бездіяльністю) відбулося втручання в її права, які саме права були порушені, чи належать вони позивачу, які обставини про це свідчать. Закон не передбачає вимог щодо обсягу, повноти чи слушності доводів позовної заяви, але приписує щонайменше сформулювати суть (зміст) порушення, яким чином воно негативно позначилось на правах особи, яка звертається з позовом, яким чином може бути відновлено порушене право. Зміст та обсяг порушеного права та викладення обставин, якими воно підтверджується, в кожному конкретному випадку можуть різнитися, але принаймні на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові межі події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

Згідно з ч. 2 ст. 49 КАС України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи.

Предметом позову є безпосередньо матеріально-правова вимога позивача до відповідача, щодо якої особа звертається до суду за захистом своїх прав чи інтересів, а предметом спору є об`єкт спірних правовідносини, матеріально-правовий об`єкт, з приводу якого виник правовий конфлікт між позивачем і відповідачем.

У контексті звернення до адміністративного суду у разі подання позову до декількох відповідачів - позивач формулює зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів залежно від втручання у права позивача, тому позивачу варто сформулювати позовні вимоги відповідно до частини 1 статті 5 КАС України з урахуванням розмежування способу захисту щодо індивідуальних актів, рішень, дій чи бездіяльності та їх наслідків. Позовні вимоги мають бути сформульовані з можливістю ідентифікації позивача і членів сім`ї, джерел стягнення та/або відшкодування сум у контексті бюджетних повноважень відповідача (розпорядника коштів).

Відповідно до частини 4 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). Письмові докази подаються в оригіналі або належним чином засвідчені копії, якщо інше не визначено Кодексом адміністративного судочинства України. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього (частина 2 статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України).

Кодексом адміністративного судочинства України (частини 4, 5 статті 94) передбачено, що копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено у порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, що знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Позивачем надано до суду фото(ксеро)копії документів (військовий квиток, паспорт ОСОБА_2 , свідоцтво про шлюб), що не засвідчені у встановленому порядку.

Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 5, 6-16, 44, 48, 49, 94, 160, 161, 171, 243, 248, 257 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Прийняти до свого провадження справу №711/2520/21 за позовом ОСОБА_1 до Черкаської міської ради про визнання протиправними дії та відшкодування шкоди.

Надати позивачеві для усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з моменту отримання копії даної ухвали. Позивачем вказані недоліки можуть бути усунуті шляхом надання: нової редакції позовної заяви із позовною вимогою про вирішення публічно-правового спору у контексті вимог частини 5 статті 21 КАС України та обгрунтуванням/підтвердженням позиції з огляду на критерії частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, засвідчених копій додотків до позову в установленому порядку, надання розрахунку компенсації виплати як додаток до позову щодо визначення сум із розмежуванням/обгрунтуванням збитків і шкоди (з відповідними розрахунками), доказами на підтвердження дотримання умов Порядку №728.

У разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде повернута позивачеві.

Копію ухвали направити особам, які беруть участь у справі.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та не оскаржується.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА