Справа № 120/3839/22
Суддя: Бошкова Юлія Миколаївна
Дата ухвалення: 2022-05-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

16 травня 2022 р. Справа № 120/3839/22

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Бошкова Юлія Миколаївна, розглянувши матеріали позовної заяви:

за позовом: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,

до: державного реєстратора відділу державної реєстрації речових прав на нерухоме майно Департаменту адміністративних послуг Вінницької міської ради Стахової Тетяни Валентинівни; державного реєстратора відділу державної реєстрації речових прав на нерухоме майно Департаменту адміністративних послуг Вінницької міської ради Ковбас Анастасії Ігорівни,

про: визнання дій та рішень протиправними та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до державного реєстратора відділу державної реєстрації речових прав на нерухоме майно Департаменту адміністративних послуг Вінницької міської ради Стахової Тетяни Валентинівни; державного реєстратора відділу державної реєстрації речових прав на нерухоме майно Департаменту адміністративних послуг Вінницької міської ради Ковбас Анастасії Ігорівни про визнання дій та рішень протиправними та зобов`язання вчинити дії.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Способи захисту прав та інтересів позивачів у публічно-правовому спорі визначені у частині першій статті 5 КАС України, якою передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Разом із тим, під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту порушеного права, свободи чи інтересу згідно вищезазначеної ч. 1 ст. 5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильно сформованого змісту позовних вимог залежить і ефективність судового захисту, позаяк суд розглядає адміністративні справи лише в межах позовних вимог.

При цьому слід зазначити, що при зверненні до суду позивачам необхідно обирати такий спосіб захисту, який би міг відновити його становище та захистити порушене, на його думку право. Застосування конкретного способу захисту права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулась особа, так і від характеру його порушення. З цією метою суд повинен з`ясувати характер спірних відносин (предмет та підстави позову), характер порушеного права позивача та можливість його захисту в обраний ним спосіб.

Так, обов`язок по визначенню (формулюванню) позовних вимог, з якими особа звертається до суду за захистом своїх прав на етапі подання позовної заяви процесуальним законодавством покладено на позивача, саме для цього законодавцем визначені вимоги до позовної заяви, що міститься в статті 160 КАС України.

Тобто, визначитися з предметом спору мають саме позивачі, оскільки вони є ініціатором судового процесу, а суд створює умови для реалізації ним процесуальних прав сторони спору.

Аналогічні правові висновки, викладені у постанові Верховного Суду від 31.10.2018 у справі № 826/16958/17.

Як вбачається зі змісту прохальної частина позову позивач просить: визнати дії двох державних реєстраторів відділу державної реєстрації речових прав на нерухоме майно Департаменту адміністративних послуг Вінницької міської ради Стахової Тетяни Валентинівни та Ковбас Анастасії Ігорівни протиправними, які полягають у не належному виконанню своїх прямих обов`язків.

Однак, за змістом позовних вимог позивачами не конкретизовано, у чому саме полягає не належне виконання відповідачами своїх прямих обов`язків.

З огляду на викладене, суд вважає за необхідне запропонувати позивачам уточнити у прохальній частині позовної заяві, якими саме діями, на їх думку, порушено права ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору визначено Законом України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI (далі - Закон № 3674-VI).

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, встановлена ставка судового збору - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" передбачено, що прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць з 01.01.2022 для працездатних осіб встановлено у розмірі 2481,00 грн.

Судом встановлено, що позивачем заявлено дві основні вимоги немайнового характеру, які стосуються оскарження двох рішень відповідачів, відтак, за подання даного адміністративного позову позивачеві слід сплатити судовий збір у сумі 1984,80 грн. (992,40 х 2 = 1984,80 грн.).

До позовної заяви не долучено жодного документу на підтвердження сплати судового збору у вищезазначеній сумі.

Водночас до позовної заяви долучено заяву ОСОБА_4 (представник позивачів) за змістом якої останній просить враховуючи його майновий стан, звільнити ОСОБА_4 від сплати судового збору за подання даної позовної заяви.

Надаючи оцінку доводам представника позивачів щодо наявності підстав для звільнення від сплати судового збору за подання даного адміністративного позову, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

З аналізу вищезазначених приписів КАС України та Закону України "Про судовий збір" вбачається, що при вирішенні питання про звільнення, відстрочити або розстрочити сплату судового збору судом враховується майновий стан саме сторони у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 46 КАС України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач.

У свою чергу, на підтвердження майнового стану до матеріалів адміністративного позову долучено відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків станом на 28.01.2022. Відповідно до яких інформація про доходи ОСОБА_4 за період з 4 кварталу 2020 року по 3 квартал 2021 року відсутня.

Суд звертає увагу, що така довідка видана щодо особи, яка не є стороною у справі, а виступає представником позивачів. Відтак, суд не може брати до уваги майновий стан особи, яка, в даному випадку, не є позивачем у справі.

Водночас жодних доказів, які б підтверджували скрутне майнове становище ОСОБА_5 та ОСОБА_2 , як позивачів, суду не надано.

За викладених обставин, на даний час відсутні підстави для звільнення позивачів від сплати судового збору за подання до суду адміністративного позову, у зв`язку з чим заява про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

З огляду на зазначене, позивачам необхідно надати суду документ про сплату судового збору у розмірі 1984,80 грн. або подати обґрунтовану заяву про звільнення, розстрочення, відстрочення сплати судового збору та докази, які підтверджують скрутне матеріальне становище ОСОБА_5 та ОСОБА_2 .

Також суд звертає увагу, що згідно з п. 5 ч. 1 ст. 171 КАС України, після одержання позовної заяви суддя з`ясовує, зокрема, чи подано позов у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Частиною 6 статті 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Особливості правого регулювання строків звернення до адміністративного суду передбачено статтею 122 КАС України. Зокрема, у частині першій цієї статті йдеться про те, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

За загальним правилом передбаченим нормою ч. 2 ст. 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Щодо відліку строку звернення із адміністративним позовом, суд зазначає, що порівняльний аналіз термінів «дізнався» та «повинен дізнатися», що містяться в ч. 2 ст. 122 КАС України, дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку позивача знати про стан своїх прав. При цьому, суд з`ясовує момент, коли позивач фактично дізнався або мав реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення.

У позовній заяві позивачами оскаржуються рішення від 18.03.2021 за № 57150502 та від 19.03.2021 за № 57129649.

Отже, шестимісячний строк звернення позивача до суду із позовом про скасування рішення від 18.03.2021 за № 57150502 сплив 18.09.2021, а про скасування рішення від 19.032021 за № 57129649 - 19.09.2021

Однак, позивачі звернулись до Вінницького окружного адміністративного суду лише 10.05.2022, тобто із пропущенням шестимісячного строку звернення до суду.

При цьому позивачами не подано заяви про поновлення процесуального строку з доказами поважності причин його пропуску.

Як зазначалося, згідно ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску

При цьому, поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені належними, допустимими та достатніми доказами.

Частиною 1 статті 123 КАС України передбачено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

З огляду на зазначене, позивачам необхідно подати суду обґрунтовану заяву про поновлення строку звернення до суду з даним адміністративним позовом, із зазначенням підстав, які можуть бути визнанні судом поважними для поновлення строку звернення до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене вважаю, що позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши позивачам строк для усунення недоліків останньої, визначених у мотивувальній частині ухвали суду.

Керуючись ст.ст. 5, 94, 160, 161, 169, 171 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до державного реєстратора відділу державної реєстрації речових прав на нерухоме майно Департаменту адміністративних послуг Вінницької міської ради Стахової Тетяни Валентинівни; державного реєстратора відділу державної реєстрації речових прав на нерухоме майно Департаменту адміністративних послуг Вінницької міської ради Ковбас Анастасії Ігорівни про визнання дій та рішень протиправними та зобов`язання вчинити дії, залишити без руху.

Встановити позивачам 10-денний строк з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви, визначених у мотивувальній частині ухвали, а саме:

- уточнити у прохальній частині позовної заяві, у чому саме полягає не належне виконання відповідачами своїх прямих обов`язків;

- надати документ, який підтверджує сплату судового збору в розмірі 1984,80 грн. за такими реквізитами: ГУК у Він. обл./м.Вінниця/22030101; ; банк: Казначейство України (ЕАП); рахунок: UA4002856; призначення платежу: судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Вінницький окружний адміністративний суд; або подати обґрунтовану заяву про звільнення, розстрочення, відстрочення сплати судового збору та докази, які підтверджують скрутне матеріальне становище ОСОБА_5 та ОСОБА_2 ;

- подати суду обґрунтовану заяву про поновлення строку звернення до суду з даним адміністративним позовом, із зазначенням поважності причин його пропуску.

Копію ухвали направити особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ч. 3 ст. 293 КАС України, заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Бошкова Юлія Миколаївна