Справа № 580/2169/22
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2022-05-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

17 травня 2022 року справа № 580/2169/22

м. Черкаси

Суддею Черкаського окружного адміністративного суду Трофімовою Л.В. перевірено матеріали адміністративної справи № 580/2169/22

за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області (вул. Смілянська, 23, м. Черкаси, 18000, )

про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, постановлено ухвалу.

16.05.2022 вх.13726/22 ОСОБА_1 , звернувшись до Черкаського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області, просить:

- визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в області щодо відмови ОСОБА_1 у перерахунку та виплаті перерахованої пенсії згідно довідки ДУ «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Черкаській області» про розмір грошового забезпечення за посадою старший оперуповноважений відділу поліції станом на 01.12.2019;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області здійснити перерахунок та здійснювати виплату пенсії згідно здійсненого перерахунку та виплатити різницю між фактично отриманими та належними до сплати сумами пенсії ОСОБА_1 у перерахунку і виплаті перерахованої пенсії згідно довідки ДУ «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Черкаській області» про розмір грошового забезпечення від 07.07.2021 № 33/44/1-Т-1064/08-1637 у розмірі 59% від грошового забезпечення за посадою старший оперуповноважений відділу поліції станом на 01.12.2019.

Додатково позивач просить стягнути на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області судові витрати у справі зі сплати судового збору у сумі 992,40 грн та 908,00 грн.

Відповідно до частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Вивчивши матеріали позовної заяви, варто зазначити, що вона не відповідає вимогам статті 160, 161 КАС України, тому повинна бути залишена без руху для усунення недоліків, з огляду на таке.

Згідно з пунктом 2 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства у позовній заяві зазначаються, зокрема: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 неодноразово (повторно) звертається до суду із позовом, позаяк неодноразово матеріали справи поверталися позивачеві з підстав не усунення недоліків позовної заяви (у справі № 580/7246/21 - не надання доказів сплати судового збору: оцінюючи наявність у позивача пільг щодо сплати судового збору, суд врахував, що відповідно до положень п.13 ч.1 ст.5 Закону України від 08.07.2011 №3674-VI «Про судовий збір» (далі - Закон №3674-VI) від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Законом №3674-VI звільнено від сплати судового збору осіб, які мають статус учасника бойових дій, обмежено справами, пов`язаними з порушенням їхніх прав) та у справі № 580/10997/21 - не надання до адміністративного позову документа про сплату судового збору).

Відповідно до частин 1-2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано у межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У справі № 580/3774/20 (ЄДРСР 100188012) суд залишив частину позовних вимог без розгляду з огляду на недотримання позивачем строків.

Позивач згідно з другою позовною вимогою просить «здійснити з 01.12.2019 перерахунок та виплату пенсії», проте зазначає про перераховану суму, звернувшись до суду з позовом 16.05.2022, проте обґрунтованого клопотання про поновлення строку звернення порушеного права у контексті захисту не надає.

До позовної заяви позивачем подано заяву про поновлення строку звернення до суду від 16.05.2022 вх.13727/22, де зазначається суперечливо (однина, множина) без підтверджень: «причини пропуску підтверджуються належними причинами бездіяльності МВС України та ГУ ПФУ у Черкаській області, тобто факт виникнення перерахунку пенсії виник 19.11.2019, а державні установи, яка забезпечила виконання даного рішення зволікали з термінами його виконання (одна з причин створення ДУ «ТМО МВС України» лише через півтора року». Позивач також зазначає, що у січні 2022 року позивачу стало відомо про те, що ДУ «ТМО МВС України по Черкаській області» надають довідки для перерахунку пенсії запитувачу інформації та до ПФУ в Черкаській області, який ігноруючи Конституцію України та Закон № 2262-ХІІ, яким гарантовано право на перерахунок пенсії у зв`язку зі зміною розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців та осіб, які мають право на пенсію відмовився здійснити перерахунок та виплату пенсії отримавши довідку від ДУ «ТМО МВС України по Черкаській області», та не повідомив позивача про те, що відповідач порушує права позивача. Позивач не зазначає коли саме (після січня 2022 року) відповідач отримав довідку від ДУ «ТМО МВС України по Черкаській області», як і не зазначає чи отримував позивач оновлену довідку після січня 2022 року щодо дотримання строку звернення до суду у контексті усунення недоліків у справах № 580/7246/21, № 580/10997/21. У поданій заяві позивач інформує суд, що у січні 2022 року він отримав безкоштовну юридичну допомогу в центрі безоплатних юридичних послуг, проте докази отримання такої допомоги не надає. Доказів, що підтверджують викладені позивачем у заяві обставини, позивач до заяви не додає.

Верховний Суд у постанові від 24.04.2018 у справі № 646/6250/17 зазначив, що нараховані суми пенсії, на виплату яких пенсіонер мав право, але не отримав своєчасно з власної вини, виплачуються за минулий час, але не більше ніж за три роки до дня звернення за отриманням пенсії; нараховані суми пенсії, не отримані з вини органу, що призначає і виплачує пенсію, виплачуються за минулий час без обмеження будь-яким строком з нарахуванням компенсації втрати частини доходів.

У тексті заяви про поновлення строку звернення позивач зазначає, що 11.05.2021 набрало законної сили рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 18.03.2021 у справі № 580/120/21, яким зобов`язало МВС України підготувати та надати до ГУ ПФУ України в Черкаській області оновленої довідки для перерахунку пенсії відповідно до законів України з 01.12.2019. Варто зазначити, що зміст спору стосується фізичної особи ОСОБА_2 , де йдеться про довідку станом на 05.03.2019 згідно з постановою Кабінету Міністрів України № 704, проте умови здійснення перерахунку пенсій осіб начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції) за прирівняною посадою з грошового забезпечення поліцейського, визначено відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 № 988.

Варто врахувати, що до подібних перерахунків за додатковими складовими грошового забезпечення на підставі оновлених довідок за постановами КМУ №704 і №988 Верховний Суд 18.01.2022 у справі № 580/4684/21 відмовив у відкритті провадження (постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 24.11.2021 рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 11.08.2021 у частині вирішених позовних вимог за період з 01.12.2019 до 06.01.2021 скасовано та ухвалено постанову, якою такі позовні вимоги залишено без розгляду. В іншій частині рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 11.08.2021 залишено без змін), під час прийняття рішення суд апеляційної інстанції керувався висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 31.03.2021 у справі № 240/12017/19. В іншій справі № 580/4627/21 Шостий апеляційний адміністративний суд наголосив: з моменту отримання належної довідки, зокрема - поданої самим позивачем, у пенсійного органу виникає обов`язок щодо здійснення перерахунку його пенсії. Аналогічні висновки висловлені в постанові Великої Палати Верховного Суду від 24.06.2020 у зразковій справі № 160/8324/19.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, що є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами. Обмеження на законодавчому рівні права звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів відповідними строками узгоджується із принципом Leges vigilantibus non dormientibus subveniunt, згідно з яким закони допомагають тим, хто пильнує (№ 580/5306/21 ЄДРСР 101988826).

Відповідно до постанови Верховного Суду України від 24.11.2015 у справі №п/800/259/15 бездіяльність - це триваюча пасивна поведінка суб`єкта, що виражається у формі невчинення дії (дій), яку він зобов`язаний був і міг вчинити. Бездіяльність не має чітко окреслених часових меж, а саме явище бездіяльності є триваючим.

Великою Палатою Верховного Суду у справі №640/7310/19 (ЄДРСР 94394125) зазначено: особа, яка вважає, що порушені її права, свободи чи інтереси, і яка у зв`язку із цим звертається за їх захистом до адміністративного суду, має зазначити в позовній заяві: хто, який саме суб`єкт владних повноважень (а якщо відповідачем може бути суб`єкт господарювання, то який саме) порушив її права чи інтереси, яким чином, якими діями (рішенням, бездіяльністю) відбулося втручання в її права, які саме права були порушені, чи належать вони позивачу, які обставини про це свідчать. Закон не передбачає вимог щодо обсягу, повноти чи слушності доводів позовної заяви, але приписує щонайменше сформулювати суть (зміст) порушення, яким чином воно негативно позначилось на правах особи, яка звертається з позовом, яким чином може бути відновлено порушене право. Зміст та обсяг порушеного права та викладення обставин, якими воно підтверджується, в кожному конкретному випадку можуть різнитися, але принаймні на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові межі події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

Відповідно до Кодексу адміністративного судочинства України суд у конкретній справі вирішує спір, предмет якого існує на час розгляду справи, і не може приймати рішення на майбутнє. Судовому захисту належать порушені права чи інтереси особи, а не ті, що можливо/ймовірно будуть порушені у майбутньому.

Зміст вимог позовної заяви необхідно сформувати відповідно до п.п. 4, 5 та 9 ч. 5 ст. 160 КАС України, врахувавши правове регулювання способу захисту за п. 3 чи п. 4 ч. 1 ст. 5 КАС України, розмежувати з наданням розрахунків нараховану, донараховану від якої дати за довідкою станом на яке число, не здійснення перерахунку пенсії за якою саме довідкою про грошове завбезпечення.

Позивачу варто уточнити позовні вимоги відповідно до частини 1 статті 5 КАС України з урахуванням розмежування дій чи бездіяльності та їх наслідків (із правильним найменуванням відповідача у першій позовній вимозі; розмежуванням перерахованої пенсії із пенсією, що має бути перерахована танарахованою/донарахованою, проте не виплаченою сумою). Суд звертає увагу позивача на те, що позовна вимога у частині визнання протиправною бездіяльності відповідача щодо виплати неперерахованої пенсії є передчасною, позаяк сума пенсії не є нарахованою/донарахованою на дату звернення позивача до суду за відсутності надання відповідних доказів щодо рішень відповідача та/або розрахунків позивача із виокремленням деструктивних відхилень.

Позивачу варто врахувати зміст сформульованої позовної вимоги в частині «здійснювати виплату», позаяк вона є такою, що заявлена на майбутнє. Відповідно до Кодексу адміністративного судочинства України суд у конкретній справі вирішує спір, предмет якого існує на час розгляду справи, і не може приймати рішення на майбутнє. Судовому захисту належать порушені права чи інтереси особи, а не ті, що можливо/ймовірно будуть порушені у майбутньому.

Верховний Суд у справі № 911/2139/19 зазначив: позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, що складається з двох елементів: предмета і підстави позову. Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про "доповнення" або "уточнення" позовних вимог, або заявлення "додаткових" позовних вимог.

Додатково позивач просить стягнути судовий збір у сумі 992,40 грн та 908,00 грн, проте не надає доказу сплати судового збору на суму 908,00 грн та відповідного розрахунку та обгрунтування. Позивачу варто уточнити загальну суму сплаченого /переплаченого судового збору, що стягуються за рахунок бюджетних асигнувань відповідача та/або за рахунок інших джерел (помилково і надмірно сплачені кошти).

Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 2, 5-16, 19, 123, 160, 161, 169, 241, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними причини пропуску строку звернення до суду.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області залишити без руху.

Надати позивачеві для усунення недоліків позовної заяви десять днів з дати отримання копії даної ухвали.

Позивачем вказані недоліки можуть бути усунуті шляхом надання: позовної заяви із позовними вимогами та підтвердженням обставин доказами з огляду на критерії частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України з обранням належного способу захисту відповідно до статті 5 КАС України із зазначенням усіх необхідних реквізитів відповідно до вимог статті 160 КАС України (зазначенням інформації щодо наявності/відсутності електронної пошти); обґрунтованого клопотання про поновлення пропуску строку звернення до суду; належним чином засвідчених копій документів, що підтверджують факт звернення про отримання позивачем безоплатної допомоги у центрі безоплатних юридичних послуг та вчинення позивачем юридично значимих дій щодо звернення позивача до відповідача після із оновленою довідкою.

У разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з дати підписання та не оскаржується.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА