Справа № 160/3331/22
Суддя: Ільков Василь Васильович
Дата ухвалення: 2022-05-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 травня 2022 року Справа № 160/3331/22
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді: Ількова В.В.,
розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у місті Дніпрі адміністративну справу №160/3331/22 за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі,-
ВСТАНОВИВ:
14.02.2022 року ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, у якій позивач, з урахуванням заяви про зменшення позовних вимог від 19.04.2022 року, просить суд:
- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 12.01.2022 року №17 «Про застосування до працівника ППП в м. Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП дисциплінарного стягнення» в частині накладення на майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;
- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 13.01.2022 року №151 о/с, в частині звільнення майора поліції ОСОБА_1 з посади старшого інспектора відділення адміністративної практики полку патрульної поліції в місті Кривий Ріг управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції;
- поновити майора поліції ОСОБА_1 на раніше займаній посаді - старшого інспектора відділення адміністративної практики полку патрульної поліції в місті Кривий Ріг управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції;
- допустити негайне виконання рішення суду в частині поновлення майора поліції ОСОБА_1 на посаді - старшого інспектора відділення адміністративної практики полку патрульної поліції в місті Кривий Ріг управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції.
Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу між суддями від 14.02.2022 року ця справа була розподілена судді ОСОБА_2 .
Ухвалою суду від 17.02.2022 року відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, відповідно до ст. 262 КАС України.
Також ухвалою суду від 17.02.2022 року витребувано у відповідача додаткові докази по справі, а саме копії:
- наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 12.01.2022 року №17 «Про застосування до працівника ППП в м. Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП дисциплінарного стягнення» в частині накладення на майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції;
- наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 13.01.2022 року №151 о/с, в частині звільнення майора поліції ОСОБА_1 з посади старшого інспектора відділення адміністративної практики полку патрульної поліції в місті Кривий Ріг управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції;
- всіх документів, на підставі яких прийняті оскаржувані накази;
- документів, на підставі яких було призначено проведення стосовно позивача службового розслідування;
- матеріалів службового розслідування;
- матеріалів особової справи позивача;
- довідки про середній заробіток позивача за останні два місяці та інші наявні докази щодо суті спору.
12.04.2022 року позивачем суду подані додаткові письмові пояснення по справі.
Ухвалою суду від 04.05.2022 року у задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін в адміністративній справі № 160/3331/22 за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі, відмовлено.
Ухвалою суду від 04.05.2022 року продовжено строк розгляду адміністративної справи №160/3331/22 до 16.05.2022р.
12.05.2022 року відповідачем подано відзив на позовну заяву позивача, а також долучені витребувані судом докази по справі.
У відповідності до приписів статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Згідно ч.5 ст.262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
У відповідності до вимог ст.258 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Отже, рішення у цій справі приймається судом 16.05.2022 року, тобто у межах строку встановленого ст.258 Кодексу адміністративного судочинства України.
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що відповідно до наказу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 12.01.2022 року №17 було накладено дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.
13.01.2022 року наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України №151 о/с, його було звільнено зі служби в поліції на підставі п.6. ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію України» з 13.01.2022 року.
Позивач вважає вказані накази протиправними та такими, що винесено з порушенням вимог закону та підлягають скасуванню, у зв`язку з чим просив задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.
ІІІ. ДОВОДИ ВІДПОВІДАЧА
Від Департаменту патрульної поліції Національної поліції України надійшов відзив на позовну заяву відповідно до якого заперечував проти задоволення позовних вимог та зазначив, що при винесенні оскаржуваного наказу відповідач діяв правомірно та у відповідності до норм діючого законодавства, у зв`язку з чим просив у задоволенні позову відмовити.
Також вказали, що на їх думку, скоєння ОСОБА_1 дисциплінарного проступку стало можливим внаслідок ігнорування та недотримання вимог ним Дисциплінарного статуту, Закону України «Про Національну поліцію», Закону України «Про інформацію» та безвідповідального відношення до встановлених правил поведінки.
Вважають, що при накладенні на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення було враховано тяжкість проступку, також були враховані обставини, за яких його скоєно, заподіяну шкоду.
Відповідно до положень ст. 19 Закону України «Про Національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Вважають, що при накладенні на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення ДПП діяло в межах повноважень та в спосіб, передбачений чинним законодавством
ІV. ОБСТАВИНИ СПРАВИ ТА ЗМІСТ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН
Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення позову по суті, проаналізувавши застосування норм матеріального та процесуального права, суд встановив такі обставини.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що починаючи з 07.11.2015 року позивач, майор поліції ОСОБА_1 , проходив службу в Національній поліції України та займав посаду старшого інспектора відділення адміністративної практики полку патрульної поліції в місті Кривий Ріг управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції.
13.01.2022 року наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України №151 о/с, позивача звільнено зі служби в поліції на підставі п.6. ч.1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію України» з 13.01.2022 року.
Встановлено, що підставою видання наказу ДПП від 13.01.2022 року №151 о/с, є наказ ДПП від 12.01.2022 року №17 «Про застосування до працівника ППП в м.Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП дисциплінарного стягнення», яким до позивача було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.
З оскаржуваних позивачем наказів встановлено, що ОСОБА_1 було притягнуто до дисциплінарної відповідальності за порушення вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», частини другої статті 11 Закону України «Про інформацію», пунктів 1, 2, 4 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, абзаців першого-другого пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09 листопада 2016 року № 1179, пункту 1.1 розділу І посадової інструкції старшого інспектора відділення адміністративної практики полку патрульної поліції в місті Кривий Ріг управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 06 травня 2020 року № 839.
Позивач не погоджується із такими висновками відповідача, вказаними наказами про притягнення до дисциплінарної відповідальності та про звільнення зі служби в поліції, вважає такі висновки передчасними, а накази протиправними та такими, що прийняті з порушенням вимог чинного законодавства, що і стало підставою для звернення із цією позовною заявою до суду.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд врахував такі обставини справи та положення чинного законодавства України.
V. ПРАВОВЕ РЕГУЛЮВАННЯ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН
При наданні правової оцінки правомірності прийняття відповідачем наведеного вище наказу в частині притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності суд виходить з приписів Закону України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 року №580-VIII та Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" від 15.03.2018 року № 2337-VIII.
За приписами частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України, регламентовано Законом України "Про Національну поліцію".
Відповідно до ч.3 Законом України "Про Національну поліцію", рівень довіри населення до поліції є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції.
Відповідно до ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема до медичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6)інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частина перша та друга статті 19 Закону № 580-VIII).
Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 15.03.2018 року № 2337-VIII.
Службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників (частина перша статті 1 Дисциплінарного статуту).
Відповідно до ст.12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:
4) попередження про неповну службову відповідність;
5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;
6) звільнення з посади;
7) звільнення із служби в поліції.
Відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.
Службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів (частина перша та друга статті 16 Дисциплінарного статуту).
Порядок застосування дисциплінарних стягнень визначено статтею 19 Дисциплінарного статуту.
Так, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються:
1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування;
2) підстава для призначення службового розслідування;
3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку;
4) пояснення поліцейського щодо обставин справи;
5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;
6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;
7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку;
8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;
9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення;
10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону;
11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.
Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.
Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є:
1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку;
2) попередня бездоганна поведінка;
3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород;
4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди;
5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність;
6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.
Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.
Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є:
1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння;
2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення;
3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього;
4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку;
5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.
У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.
У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.
У разі вчинення поліцейським незначного проступку керівник може обмежитися його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.
У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.
У разі повторного вчинення поліцейським незначного проступку з урахуванням його сумлінного ставлення до виконання обов`язків за посадою або нетривалого перебування на посаді (до трьох місяців) керівник може обмежитися раніше застосованим до такого поліцейського дисциплінарним стягненням.
Дисциплінарне стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь до поліцейських, які мають первинні спеціальні звання, та у виді звільнення з посади до поліцейських, які обіймають посади найнижчого рівня, не застосовується.
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року №893.
Згідно з розділом VI Порядку № 893, зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.
Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
У вступній частині висновку службового розслідування викладаються такі відомості:
дата і місце складання висновку службового розслідування, прізвище та ініціали, посада і місце служби (роботи) голови (заступника голови) та членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування;
підстава для проведення службового розслідування;
форма розгляду справи дисциплінарною комісією (відкрите засідання чи письмове провадження).
У разі залучення до проведення службового розслідування фахівців та представника поліцейського також зазначаються їх прізвища, ініціали та статуси у службовому розслідуванні.
В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування:
обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим;
посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України "Про захист персональних даних"), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;
пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення;
пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;
пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;
документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку;
обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України;
причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.
В описовій частині зазначаються також відомості про залучення фахівців та результати їх участі в службовому розслідуванні.
У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються:
висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.
У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування;
вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку;
відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством;
запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.
Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що підставою для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни та означає недотримання Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів, інших нормативно-правових актів та Присяги.
VІ. ОЦІНКА СУДУ
Підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.
Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.
Дослідивши докази по справі, встановлено, що підставою для винесення оскаржуваних позивачем наказів є відповідно висновок службового розслідування від 17.12.2021 року за результатами службового розслідування, який було призначено з метою встановлення причин та обставин можливого порушення службової дисципліни старшим інспектором ВАП ППП в м. Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП майором поліції ОСОБА_1 , що виразилось у здійсненні збирання конфіденційної інформації про осіб за допомогою інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» 16.09.2021 року та 29.09.2021 року під час перебування у основній та додатковій за стаж служби в поліції щорічних чергових оплачуваних відпустках, про, що стало відомо з доповідної записки старшого інспектора відділення моніторингу та аналітичного забезпечення ППП в м. Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 зареєстрованої 20.10.2021 року за №1530вн/41/19/1-202.
Згідно цього висновку, посадовими особами відповідача встановлено, що 20.10.2021 року до ВМАЗ ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП надійшла доповідна записка старшого інспектора ВМАЗ ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , зареєстрована за № 1530вн/41/19/1-2021.
У доповідній записці ОСОБА_3 повідомляє, що 30.09.2021 року до ВМАЗ ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП надійшов рапорт начальника ВАП ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП майора поліції Проліза Андрія Вячеславовича, зареєстрований за № 1440вн/41/19/1-2021, у якому містилась інформація про те, що 29.09.2021 року ним було виявлено на робочому місці старшого інспектора ВАП ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП майора поліції ОСОБА_1 , який в період з 15.09.2021 року до 13.10.2021 року перебував у відпустках.
У Висновку наведено пояснення осіб, опитаних під час службового розслідування, а саме майора поліції ОСОБА_5 , старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , майора поліції ОСОБА_7 , майора поліції ОСОБА_8 старшого лейтенанта поліції ОСОБА_9 , старшого лейтенанта поліції ОСОБА_10 , лейтенанта поліції ОСОБА_11 , лейтенанта поліції ОСОБА_12 , старшого лейтенанта поліції ОСОБА_13 , старшого лейтенанта поліції ОСОБА_14 , старшого лейтенанта поліції ОСОБА_15 .
У висновку службового розслідування також наведено пояснення начальника ВАП ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП майора поліції ОСОБА_5 , який пояснив, що 29.09.2021 року ним було виявлено на робочому місці старшого інспектора ВАП ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП майора поліції ОСОБА_1 , який з 15.09.2021 року до 13.10.2021 року перебував у відпустці. За даним фактом ОСОБА_5 було написано письмовий рапорт, який було зареєстровано у відділенні документального забезпечення ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП.
Обставин знаходження ОСОБА_1 на робочому місці, а саме у кабінеті № 29 ВАП ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП, крім 29.09.2021 року у період з 15.09.2021 року по 13.10.2021 року ОСОБА_5 повідомив, що відповісти не може, оскільки не пам`ятає.
Працівники ВАП ППП в місті Кривий Ріг лейтенант поліції ОСОБА_6 , майор поліції ОСОБА_7 , майор поліції ОСОБА_8 старший лейтенант поліції ОСОБА_9 , лейтенант поліції ОСОБА_11 , старший лейтенант поліції ОСОБА_13 , старший лейтенант поліції ОСОБА_14 , старший лейтенант поліції ОСОБА_15 пояснили що не пам`ятають чи перебував ОСОБА_1 на робочому місці у кабінеті ВАП ППП в місті Кривий Ріг 16.09.2021 року та 29.09.2021 року.
Інспектор ВАП ППП в місті Кривий Ріг лейтенант поліції ОСОБА_12 пояснив, що ОСОБА_1 перебував на робочому місці у кабінеті 16.09.2021 року та 29.09.2021 року, а також зазначив що у вказаний період він звертався до ОСОБА_1 , за допомогою із робочими питаннями, але з якими саме він не пам`ятає. Крім того, ОСОБА_12 не знав, що ОСОБА_1 перебував у відпустці у вказаний період.
Інспектор ВАП ППП в місті Кривий Ріг лейтенант поліції Дика Ю.А. пояснила, що ОСОБА_1 перебував на робочому місці у кабінеті 16.09.2021 року та 29.09.2021 року, а також зазначив що у вказаний період вона зверталась до ОСОБА_1 , за допомогою із робочими питаннями, але з якими саме вона не пам`ятає. Крім того, ОСОБА_14 не знала, що ОСОБА_1 перебував у відпустці у вказаний період.
Враховуючи наведене вище, слід дійти висновку, що інформація наведена комісією у висновку службової перевірки щодо встановлення тих фактів про те, що до позивача ніхто із працівників не звертався за допомогою, щодо пошуку осіб у системі ІПНП 16.09.2021 року та 29.09.2021 року, є передчасними, оскільки, згідно матеріалів справи, опитані працівники поліції зазначили, що в цей період часу зверталися до позивача за допомогою по робочих питаннях, однак з якими саме питаннями вони не пам`ятають.
Також, відбираючи письмові пояснення у таких працівників поліції:
- інспектора поліції ОСОБА_10 , комісією не було враховано, що вказаний інспектор постійно працює у відділенні транспортного забезпечення поліції ППП в м. Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП та не працює у ВАП;
- інспектора поліції ОСОБА_9 , комісією не було враховано, що вказаний інспектор працює у відділенні забезпечення діяльності ППП в м. Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП, та відповідно не працює у ВАП;
- інспектора поліції ОСОБА_15 , комісією не було враховано, що вказаний інспектор значиться та працює на посаді інспектора в роті 1 батальйону 1 ППП в м. Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП, та у штатному розписі ВАП не значиться.
Окрім того, у висновку службового розслідування зазначено, що дисциплінарною комісією було досліджено відеозаписи з камер відеоспостереження, які знаходяться у кабінеті № 29 ВАП ППП в місті Кривий Ріг, в ході чого встановлено, що 29.09.2021 року у період часу з 15.05 до 18.15 ОСОБА_1 перебував на своєму робочому місці, при цьому періодично здійснював набір за допомогою клавіатури та спілкувався з іншими працівниками ВАП ППП в місті Кривий Ріг.
Враховуючи наведене вище, слід дійти висновку, що відповідачем при проведенні службового розслідування не було дотримано приписів ст.14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, оскільки не було з`ясовано всіх обставин вчинення дисциплінарного проступку, та всієї інформації отриманої під час проведення перевірки.
Також, згідно пояснень позивача, дисциплінарною комісією не було враховано, що прибуття до місця несення служби, та використання комп`ютерної техніки для підготовки навчальних матеріалів для Донецького Державного університету внутрішніх справ, яке заздалегідь було погоджено з керівником відділу ВАП, оскільки позивач викладає в цьому закладі, навчальну дисципліну «Адміністративно-юрисдикційна діяльність поліції» та погоджував графік проведення занять з керівництвом підрозділу ППП в місті Кривий Ріг.
Відповідно пунктів 4, 5 розділу XV Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України 07.11.2015 року №1395, на підрозділ адміністративної практики покладено обов`язок реєстрації опрацювання, внесення інформації до автоматизованого обліку, зберігання або надсилання до органів (посадових осіб), яким надано право накладати адміністративне стягнення, з чітким визначенням строків такої реєстрації - 1 доба.
Підпунктом 2.1.3. пункту 2 розділу 2 Посадової інструкції старшого інспектора відділення адміністративної практики полку патрульної поліції в місті Кривий Ріг управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 06 травня 2020 року № 839 на старшого інспектора адміністративної практики покладено обов`язок щодо своєчасної реєстрація матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху.
Відповідно до п.1.3. розділу І Посадової інструкції встановлено, що на період відсутності старшого інспектора відділення (відпустка, відрядження, тимчасова непрацездатність, тощо) його обов`язки виконує особа визначена начальником відділення.
Згідно матеріалів справи, дисциплінарною комісією підчас проведення службового розслідування начальником ВАП ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП, не визначено особу, яка виконувала службові обов`язки позивача у період його відпустки з 15.09.2021 року по 13.10.2021 року. Зазначена особу також не було визначено наказом начальника Департаменту патрульної поліції від 11.08.2021 року № 807, яким ОСОБА_1 надано основну та додаткову за стаж служби в поліції щорічні чергові оплачувані відпустки на період з 15.09.2021 року до 13.10.2021 року.
Крім того, Висновком службового розслідування було підтверджено, що начальник ВАП ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП сам з 04.10.2021 року перебував у відпустці.
Також у Висновку службового розслідування зазначено, що 16.09.2021 року позивач у період часу з 17 год. 06 хв. до 17 год. 17 хв. (протягом 9 хвилин) здійснив 34 запити щодо громадянина ОСОБА_16 .
Згідно матеріалів справи, відповідно до Єдиного державного реєстру судових рішень, 08.10.2021 року Довгинцівським районним судом м.Кривого Рогу відносно громадянина ОСОБА_16 винесено постанову по справі про адміністративне право порушення за ч.3 ст. 126 КУпАП (керування транспортним засобом особою позбавленою права керування транспортним засобом).
Згідно цієї постанови, встановлено, що 26.08.2021 року громадянин ОСОБА_16 о 15 год. 49 хв. у с. Гора по вул. Бориспіль, 7, Бориспільського району Київської області, керував транспортним засобом Volkswagen LT 35. Стосовно водія встановлено обмеження боржника у праві керування транспортними засобами від 11.03.2018 року державним виконавцем Металургійного ВДВС м. Кривий Ріг ГТУЮ (номер постанови в ЄДРСР -100215258).
Також у висновку службового розслідування зазначено, що позивач 29.09.2021 року у період часу з 15 год. 10 хв. до 16 год. 07хв. (протягом 57 хвилин) здійснив 274 запити.
Проте, згідно особливостей роботи інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України, а саме, що під час пошуку у поле запиту вводять одне або декілька слів, які можуть характеризувати зміст документа. Під час введення одного слова машина видає, як правило, велику кількість посилань, з яких обрати потрібну інформацію буває досить складно. Тому такий пошук завжди включає запит із групи слів. Під час розширеного пошуку використовуються зв`язані ключові слова логічними операторами.
Відповідно ст. 10 Закону України «Про захист персональних даних» використання персональних даних передбачає будь-які дії володільця щодо обробки цих даних, дії щодо їх захисту, а також дії щодо надання часткового або повного права обробки персональних даних іншим суб`єктам відносин, пов`язаних із персональними даними, що здійснюються за згодою суб`єкта персональних даних чи відповідно до закону.
Використання персональних даних володільцем здійснюється у разі створення ним умов для захисту цих даних. Володільцю забороняється розголошувати відомості стосовно суб`єктів персональних даних, доступ до персональних даних яких надається іншим суб`єктам відносин, пов`язаних з такими даними.
Використання персональних даних працівниками суб`єктів відносин, пов`язаних з персональними даними, повинно здійснюватися лише відповідно до їхніх професійних чи службових або трудових обов`язків. Ці працівники зобов`язані не допускати розголошення у будь-який спосіб персональних даних, які їм було довірено або які стали відомі у зв`язку з виконанням професійних чи службових або трудових обов`язків, крім випадків, передбачених законом. Таке зобов`язання чинне після припинення ними діяльності, пов`язаної з персональними даними, крім випадків, установлених законом.
Розголошення персональних даних, які стали відомі позивачу, у зв`язку з виконанням професійних, службових або обов`язків ним не здійснювалось.
Також, слід вказати, що висновки відповідача щодо порушення позивачем вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», частини другої статті 11 Закону України «Про інформацію», пунктів 1, 2, 4 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, абзаців першого-другого пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09 листопада 2016 року № 1179, пункту 1.1 розділу І посадової інструкції старшого інспектора відділення адміністративної практики полку патрульної поліції в місті Кривий Ріг управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 06 травня 2020 року № 839, є передчасними.
Так, у висновку дисциплінарної комісії та у наказі № 17 від 12.01.2022 року зазначено, що позивач 01.02.2019 року був ознайомлений із зобов`язанням щодо заборони користуватися інформаційно-телекомунікаційною системою «Інформаційний портал Національної поліції України» під час перебування у відпустках.
У той же час, слід звернути увагу на «Зобов`язання» від 01.02.2019 року, на яке здійснено посилання як у висновку перевірки так і у наказі № 17 від 12.01.2022 року.
Цей документ складається із двох частин, перша із яких, це «Зобов`язання», відповідно до якого позивач зобов`язуються не розголошувати персональні дані, відповідно до ч.3 ст. 10 ЗУ «Про захист персональних даних», а друга частина документу, це «Пам`ятка», в якій зазначено, що у період відпустки користувачеві системи ІПНП заборонено користуватися ресурсами системи.
У той же час, таку заборону не було покладено на позивача ні посадовою інструкцією, ні наказами керівництва, ні чинними законодавчими чи підзаконними нормативно-правовими актами.
Згідно ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи, зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.
Слід вказати, що відповідачем у своїй діяльності повинен керуватися Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, актами Кабінету Міністрів України, виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
Дослідивши надані докази по справі, встановлено, що дисциплінарною комісією під час проведення службового розслідування не було належно зібрано фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях позивача ознак дисциплінарного проступку.
Так, застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади є найтяжчим заходом дисциплінарного впливу. Відтак необхідність його застосування необхідно оцінювати з урахуванням принципу пропорційності, що передбачає дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані такі заходи з урахуванням обставин у справі, та встановленого ступеня вини.
Відповідачем не доведено підстави застосовування до позивача саме найтяжчого виду дисциплінарного стягнення, під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія не врахувала характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, та використано найтяжчий вид дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади.
Зважаючи на відсутність аргументації про зворотнє, суд приходить до висновку про непропорційність проступку та застосованого до позивача дисциплінарного стягнення.
Підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень, перелік яких визначено у статті 13 Дисциплінарного статуту є вчинення дисциплінарного проступку, тобто протиправних, винних дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні поліцейським службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Перелічені у статті 13 Дисциплінарного статуту види дисциплінарних стягнень застосовуються виходячи із обставин і характеру проступку, особи поліцейського, обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередньої поведінки поліцейського, його ставлення до служби, ступеня його вини.
Суд зазначає, що в цьому випадку дисциплінарне стягнення не носить індивідуального характеру, а відтак не може бути застосоване до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку у визначеному порядку не встановлена.
Окрім цього, слід вказати, що позивач має як негативну так і позитивну службову характеристику.
Так, позивачем до матеріалів справи було долучено службову характеристику від 09.11.2021 року, згідно якої ОСОБА_1 зарекомендував себе як досвідчений працівник. Має достатній рішень підготовленості. У службовій діяльності керується законодавчими і нормативними актами, які регламентують діяльність Національної поліції України.
Також, судом встановлено, що ОСОБА_1 має заохочення «Медаль 15 років сумлінної служби» (наказ НПУ від 03.07.2020 року №709).
Крім того, згідно заяви позивача про зменшення позовних вимог, ОСОБА_1 має значний досвід служби в правоохоронних органах та навички володіння зброєю. Готовий виконувати завдання із забезпечення публічної безпеки та порядку, протидії злочинності, надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які внаслідок воєнного стану потребують допомоги. Позивач відмовився від майнових вимог до відповідача, а саме в частині вимог про виплату грошового забезпечення за час вимушеного прогулу та в частині стягнення витрат по сплаті судового збору.
З урахуванням вищевикладеного, суд дійшов висновку про необхідність визнання протиправним та скасування наказу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 12.01.2022 року за №17 в частині застосування дисциплінарного стягнення до позивача.
З метою ефективного захисту інтересів позивача, суд вважає за необхідне визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції №17 о/с від 12.01.2022 року «Про застосування до працівника ППП в м.Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП дисциплінарного стягнення» в частині накладення на майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.
У зв`язку із наведеним, також підлягає визнанню протиправним та скасуванню наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 13.01.2022 року №151 о/с, в частині звільнення майора поліції ОСОБА_1 з посади старшого інспектора відділення адміністративної практики полку патрульної поліції в місті Кривий Ріг управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції, який був прийнятий на підставі скасованого вище наказу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 12.01.2022 року №17 «Про застосування до працівника ППП в м. Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП дисциплінарного стягнення».
Встановивши порушення права особи, суд має визначити спосіб поновлення такого права, що також слідує з наведених вище вимог до ефективності засобів юридичного захисту.
У зв`язку з цим суд зазначає, що рішенням Конституційного Суду України від 7 травня 2002 року №8-рп/2002 визначено, що при розгляді та вирішенні конкретних справ, пов`язаних із спорами щодо проходження публічної служби адміністративний суд, встановивши відсутність у спеціальних нормативно-правових актах положень, якими врегульовано спірні правовідносини, може застосувати норми КЗпП України, у якому визначені основні трудові права працівників.
Відповідно до ч. ч.1, 3 ст.235 КЗпП України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України "Про запобігання корупції" іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.
Оскільки судом визнано протиправним та скасовано наказ Департаменту патрульної поліції №17 від 12.01.2022 року в частині застосування дисциплінарного стягнення до позивача, а також визнано протиправним та скасовано наказ Департаменту патрульної поліції № 151 о/с від 13.01.2022 року в частині звільнення, суд приходить до висновку, що належним способом захисту порушеного права є поновлення майора поліції ОСОБА_1 на раніше займаній посаді - старшого інспектора відділення адміністративної практики полку патрульної поліції в місті Кривий Ріг управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції.
Відповідно до п.п. 2, 3 ч.1 ст.371 КАС України негайно виконуються рішення суду про: присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць; поновлення на посаді у відносинах публічної служби.
З урахуванням вищевикладеного, суд дійшов висновку про необхідність допущення негайного виконання рішення суду в частині поновлення позивача на посаді старшого інспектора відділення адміністративної практики полку патрульної поліції в місті Кривий Ріг управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції.
VІІ. ВИСНОВКИ СУДУ
Частиною другою статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.
Закон України Про судоустрій і статус суддів встановлює, що правосуддя в Україні здійснюється на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.
Згідно з ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Дослідивши матеріали справи, слід зазначити, що відповідачем не було доведено належними та допустимими доказами щодо правомірності прийнятих відповідачем рішень/наказів.
За таких обставин, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку про обґрунтованість та доведеність позовних вимог ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі.
Керуючись статтями 241-246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
ВИРІШИВ:
Адміністративний позов ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі - задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 12.01.2022 року №17 «Про застосування до працівника ППП в м. Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП дисциплінарного стягнення» в частині накладення на майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.
Визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 13.01.2022 року №151 о/с, в частині звільнення майора поліції ОСОБА_1 з посади старшого інспектора відділення адміністративної практики полку патрульної поліції в місті Кривий Ріг управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції.
Поновити майора поліції ОСОБА_1 на раніше займаній посаді - старшого інспектора відділення адміністративної практики полку патрульної поліції в місті Кривий Ріг управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції.
Допустити негайне виконання рішення суду в частині поновлення майора поліції ОСОБА_1 на посаді - старшого інспектора відділення адміністративної практики полку патрульної поліції в місті Кривий Ріг управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення складено 16.05.2022 року.

Суддя В.В. Ільков