Справа № 500/1659/22
Суддя: Осташ Андрій Васильович
Дата ухвалення: 2022-05-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

Справа № 500/1659/22

16 травня 2022 рокум.Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, у складі судді Осташа А. В., розглянувши в порядку письмового провадження клопотання представника позивача у справі за позовом ОСОБА_1 до Тернопільської міської ради про визнання протиправними дій що виразились у навмисному невнесенню в порядку, передбаченому ст.124-1 ЗК України на розгляд сесії Тернопільської міської ради заяви позивача та доданих до неї документів, які вказані в описі від 15.02.2022 року про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою земельної ділянки площею 0, 0431 га по АДРЕСА_1 , для укладення договору земельного сервітуту або відмови у наданні з підстав, які вказані для цього у Земельному кодексі України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Тернопільського окружного адміністративного суду знаходиться справа за позовом ОСОБА_1 (далі - позивач) до Тернопільської міської ради (далі - відповідач), в якій просить визнати протиправними дії по навмисному невнесенню в порядку, передбаченому статті 124-1 Земельного кодексу України на розгляд Тернопільської міської ради заяви та доданих до неї документів, які вказані у описі від 15.02.2022 про надання ОСОБА_1 дозволу на розроблення проекту землеустрою земельної ділянки площею 0,0431 га по АДРЕСА_1 , для укладення договору земельного сервітут або відмови у наданні з підстав, які вказані для цього у Земельному кодексі України.

Ухвалою суду від 31.03.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Вирішено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (а.с.107-109).

11.04.2022 позивач подав клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін та розгляд справи та правилами загального позовного провадження (а.с.112-114).

Ухвалою суду від 12.04.2022 відмовлено у задоволенні клопотань позивача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та про розгляд справи з повідомленням (викликом) сторін (а.с.123 - 125).

27.04.2022 позивачем та його представником подано відповідь на відзив разом із письмовими клопотаннями: (1) про розгляд справи за правилами загального провадження та про розгляд справи з повідомленням (викликом) сторін; (2) про витребування у відповідача оригіналів письмових доказів.

Клопотання про розгляд справи за правилами загального провадження та про розгляд справи з повідомленням (викликом) сторін позивач та його представник мотивують необхідністю надання представником відповідача усних пояснень з приводу обставин, які становлять предмет судового розгляду під час розгляду справи по суті та їх оцінки судом, як одного із засобів доказування обставин, на які покликається позивач у заявах по суті.

Вивчивши подане позивачем та його представником клопотання суд дійшов висновку, що підстави клопотання та зміст питання, яке повинен розглянути суд, а також прохання заявників кореспондують раніше поданому клопотанню від 11.04.2022 (а.с.112-114).

Частина перша статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), передбачає, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Частина третя статті 2 КАС України, визначає перелік засад адміністративного судочинства, яким повинен слідувати не тільки суд, а й в тому числі сторони та учасники процесу. До названих засад відносяться: верховенство права; рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі; обов`язковість судового рішення; неприпустимість зловживання процесуальними правами тощо.

Стаття 9 КАС України вказує, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Стаття 44 КАС України надають право сторонам, зокрема позивачу заявляти клопотання. Понад, це статті 166,167 КАС України визначають, що зовнішньою формою виражання клопотань (заяв), є заяви з процесуальних питань (заяви, клопотання, заперечення).

Частина перша статті 45 КАС України, передбачає, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Пункт 1 частини другої статті 45 КАС України, визначає, що з урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин.

Отож, подання клопотань, які вже вирішувались судом не може відповідати завданням адміністративного судочинства, а також засадам, яким суд та сторони повинні слідувати. Більше того, така невідповідність може мати ознаки зловживання процесуальними правами.

Зловживання процесуальними правами це особливий різновид процесуального правопорушення, що складається з протиправного, несумлінного та неналежного використання особою, яка бере участь у справі (її представником), належних їй процесуальних прав, що відображається у винних процесуальних діях (бездіяльності), які зовнішньо відповідають вимогам процесуальних норм, однак здійснюються з корисливим або особистим мотивом, завдаючи шкоди інтересам правосуддя та (або) інтересам осіб, які беруть участь у справі, а також недобросовісна поведінка в інших формах, що тягне за собою застосування заходів процесуального примусу.

Відтак, з огляду на те, що відправляючи правосуддя суд повинен сприяти сторонам в реалізації їх процесуальних прав, створювати умови, за яких учасники завжди будуть почуті та отримають правові орієнтири у своїй майбутній процесуальній поведінці, в тому числі виконанні процесуальних обов`язків, враховуючи те, що позивач та його представник не знаходяться в статусі «адвоката», суд роз`яснює, що подане клопотання про розгляд справи за правилами загального провадження та про розгляд справи з повідомленням (викликом) сторін вже вирішувалось судом раніше. Повторне вирішення клопотань з аналогічними правовими підставами та змістом КАС України не передбачено. Наведена поведінка позивача та його представника може мати ознаками процесуального правопорушення «зловживання процесуальними права», у випадку повторного звернення із таким клопотанням.

З огляд на викладене, клопотання позивача та його представника про розгляд справи за правилами загального провадження та про розгляд справи з повідомленням (викликом) сторін необхідно залишити без розгляду.

Щодо клопотання про витребування оригіналів письмових доказів.

Позивач та його представник просить витребувати у відповідача наступні документи: план схему (викопіювання) розташування земельної ділянки, що передається в оренду Товариству з обмеженою відповідальністю «ВВС-БУД» для обслуговування викупленого приміщення та будівництва багатоквартирного житлового будинку із приміщеннями громадського призначення, гаражами і стоянками автотранспорту за адресою вул. Паращука, 2 у м. Тернополі; план земельної ділянки; акт встановлення (передачі) в натуру (на місцевості) зовнішніх меж земельної ділянки та акт прийому (передачі) межових знаків на зберігання; акт прийому-передачі земельної ділянки в оренду.

Своє клопотання позивач та його представник мотивують тим, що вказані документи подавались представником відповідача разом із відзивом на позовну заяву в копіях. Однак, достовірність вказаних документів у позивача та його представника викликає сумнів, на їх думку письмові докази є сфальсифікованими (містять ознаки підроблення).

Надаючи оцінку аргументам позивача та його представника, що викладені в даному клопотанні суд зазначає наступне.

Відповідно до частин першої та другої статті 80 КАС України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 79 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

У клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

За правилами частин першої, другої четвертої шостої статті 94 КАС України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не поданий, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги.

Наказом Державного підприємства Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації і якості від 01.07.2020 №144 Про прийняття і скасування національних стандартів, прийнято ДСТУ 4163-2020 Державна уніфікована система документації Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів (далі ДСТУ 4163-2020).

Відповідно до пункту 5.26 ДСТУ 4163-2020, відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії. У випадках, визначених законодавством, копії документів засвідчують відбитком печатки юридичної особи, структурного підрозділу (служби діловодства, служби кадрів, бухгалтерії тощо) юридичної особи або печатки «Для копій».

За змістом статтей 166, 167 КАС України, при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування тощо щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань.

Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі. Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: 1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України; 2) найменування суду, до якого вона подається; 3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; 4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення); 7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

Якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

Із матеріалів справи вбачається, що відповідачем подано до суду відзив на позовом разом із копіями документів, які перераховані позивачем та його представником у клопотанні про витребування доказів (а.с.128-139).

Документи подано в копіях, які засвідчені представником відповідача згідно із правилам пункту 5.26 ДСТУ 4163-2020.

Отже, представником відповідача під час подання відзиву на позовну заяву подано письмові докази, як засіб доказування обставин, які обґрунтовують заперечення щодо позовних вимог в копіях (ч.ч.1,3 ст.79, ч.ч.1,2,4,5 ст.94, ст.162 КАС України), що засвідчені в порядку, встановленому чинним законодавством (п.5.26 ДСТУ 4163-2020).

Суд наголошує, що справедливе та неупереджене вирішення спору (ч.1 ст.2 КАС України) на засадах верховенства права, рівності учасників перед законом та судом, змагальності (ч.3 ст.2 КАС України), в контексті спірного питання, необхідно розуміти так, що клопотання, яке заявляється стороною повинно бути достатньо мотивованим, а за певних обставин підкріплене належними, достатніми, допустимими та достовірними доказами. При цьому, рівень мотивації та надання відповідних доказів, є пропорційним змісту питання, яке ставиться перед судом. Така вимога не покликана утруднити, чи зробити реалізацію права учасника заявити клопотання не можливим. Навпаки, це сприяє своєчасному та ефективному захисту прав особи. Проте захист прав однієї сторони, є втручанням у права іншої. Таке втручання завжди повинно бути правомірним, адже всі учасники, є рівними перед судом і законом. Ефективний захист прав особи завжди виражається в справедливому та пропорційному втручанню в права іншої особи. Інше, суперечитиме суті судочинства.

Позивач та його представник покликається нафальсифікацію документів відповідачем, однак доказів звернення у встановленому порядку до правоохоронних органів щодо підробки документів суду не надав. Також, позивач та його представник стверджують, що така фальсифікація мала місце під час розгляду судової справи №500/3487/20, яка перебувала в провадженні Тернопільського окружного адміністративного суду (рішення набрало законної сили 12.10.2021, після перегляду справи судом апеляційної інстанції), де містяться копії вказаних документів відповідача, в якості письмових доказів у справі. Разом з тим, позивачем та його представником не вчинено жодних правових дій на підтвердження факту підроблення документів, про які вони заявляють. Такі твердження сторін суд розцінює, як необґрунтовані, позаяк вони не ґрунтуються на встановлених правових механізмах їх підтвердження.

Таким чином, у суду відсутні підстави для задоволення клопотання позивача та його представника.

Керуючись статтями 241, 248, 256, 294 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

1. Клопотання ОСОБА_1 та його представника Уставицького І.І. про розгляд справи за правилами загального провадження та про розгляд справи з повідомленням (викликом) сторін, залишити без розгляду.

2. У задоволенні клопотання ОСОБА_1 та його представника Уставицького І.І. про витребування в Тернопільської міської ради оригіналів письмових документів, - відмовити.

Відповідно до частини другої статті 256 КАС України, ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Згідно із статтею 294 КАС України, ухвала не може бути оскаржена окремо від рішення суду.

Відповідно до частини третьої статті 293 КАС України, заперечення на ухвалу, яка не підлягає оскарженню окремо від рішення суду включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий суддя Осташ А.В.