Справа № 580/1286/22
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2022-05-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

09 травня 2022 року справа № 580/1286/22
м. Черкаси
Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Трофімової Л.В., розглянувши у письмовому порядку заяву адвоката в адміністративній справі № 580/1286/22
за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 )
про визнання протиправним та скасування актів індивідуальної дії, ухвалив додаткове рішення.
Оскільки у судове засідання учасники не прибули, в умовах дії воєнного стану позивач просив поновити строк про стягнення судових витрат на правничу допомогу (що не є тотожним відшкодуванню таких витрат), суд здійснює розгляд заяви у порядку письмового провадження.
Розглянувши твердження представника позивача, оцінивши доводи і надані докази, суд дійшов висновку, що у задоволенні заяви належить відмовити повністю.
Відповідно до пункту 3 частини першої статті 252 Кодексу адміністративного судочинства України суд, що ухвалив судове рішення, може за заявою учасника справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо судом не вирішено усі питання про судові витрати.
Статтею 132 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду; 3) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз; 4) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 5) пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.
Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 23.02.2022 у справі № 580/1286/22 адміністративний позов ОСОБА_1 задоволено повністю. Під час розподілу судових витрат за наявних підтвердних документів стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Звенигородського відділу Державної виконавчої служби у Звенигородському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (пров. Віктора Погорілого, 1, м. Звенигородка, Черкаська область, 20202, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) витрати зі сплати судового збору у сумі 3969 (три тисячі дев`ятсот шістдесят дев`ять) гривень 60 копійок.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат на правничу допомогу, суд зазначає про таке.

Ордер від 08.02.2022 серії КС № 898279, що наявний у матеріалах справи, підтверджує повноваження у вирішенні спору адвоката Шаповалова А.М., який брав зобов`язання надавати професійну правничу допомогу позивачеві.

Згідно з частиною 1 статті 135 КАС витрати, пов`язані з переїздом до іншого населеного пункту сторін та їхніх представників, а також найманням житла, несуть сторони, проте відповідних доказів представник позивача до заяви не надав.

Витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката належать розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат враховуються: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо; вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що належить сплаті у порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, що підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом з дотриманням принципу законності і добросовісності у суспільстві, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Відповідно до частин 6-7 ст.134 КАС України у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Згідно з абз.1 ч.7 ст.139 КАС України розмір витрат, що сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Суд встановив, що з метою підтвердження понесених витрат на правничу допомогу адвокат Шаповалов А.М. надав суду копії таких документів: договору про надання адвокатом правової допомоги від 08.03.2021 № 08-03/21, додатку № 3 до договору про надання адвокатом правової допомоги від 08.03.2021 № 08-03/21, акту виконаних робіт від 09.02.2022 № 3, прибуткового касового ордеру від 23.02.2022 № 23-02/22, прибуткового касового ордеру від 08.02.2022 № 08-03/21, книги обліку доходів від 21.11.2012 № 80-Ш та опису робіт (наданих послуг) від 10.02.2022, проте документів з відображення у податковому обліку доходів від здійснення адвокатом діяльності та/або публічної звітності та/або роздруківки з ресурсів електронного кабінету платника податку до суду не надано.

Судом встановлено, що відповідно до пунктів 1-2 додатку від 08.02.2022 № 3 до договору про надання адвокатом правової допомоги № 08-03/21 зазначено таке: юридичний супровід за надання адвокатського запиту до Звенигородської міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про отримання усіх документів по виконавчому провадженню (3000) та юридичний супровід за оскарження постанови ВП № 67564540 про розшук майна боржника від 23.12.2021, що було отримано 08.02.2002 електронною поштою (8000). Вартість робіт, вказаних у п.1 цього додатку, становить 11000 грн, на момент підписання договору передбачене, що здійснюється у повному розмірі.

Відповідно до акту виконаних робіт від 09.02.2022 № 3 до додатку № 3 від 08.02.2022 до Договору 08-03/21 про надання правової допомоги юристом та комплексне юридичне обслуговування від 08.03.2021 вид робіт (послуг) виконаних виконавцем (адвокатом Шаповаловим А.М.), а замовник ( ОСОБА_1 ) прийняв роботу: юридичний супровід за надання адвокатського запиту до Звенигородської міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про отримання усіх документів по виконавчому провадженню (3000) та юридичний супровід за оскарження постанови ВП № 67564540 про розшук майна боржника від 23.12.2021, що було отримано 08.02.2002 електронною поштою (8000). Згідно з пунктом 3 акту від 09.02.2022 сума, що належить до сплати складає 11000 грн.

Відповідно до опису робіт (наданих послуг) від 10.02.2022 адвокатом Шаповаловим А.М. ОСОБА_1 було надано правову допомогу такого характеру: 08.02.2022 адвокатом було надано такий комплекс послуг попередня консультація щодо характеру заданих питань, вивчення та правовий аналіз матеріалів справи, написання адвокатського запиту до державного виконавця Звенигородського відділу державної виконавчої служби у Звенигородському районі Черкаської області ЦМУ МЮ (м. Київ), формування пакету документів та направлення адвокатського запиту до виконавця, ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження кількість витраченого часу 5 годин на суму 7000 грн, а 10.02.2022 надано комплекс послуг з написання детального опису робіт (наданих послуг) виконаних адвокатом, написання адміністративного позову про скасування рішень державного виконавця від 10.02.2022, сплати судового збору у справі, формування пакету документів та направлення адміністративного позову про скасування рішень державного виконавця від 10.02.2022 до Черкаського окружного адміністративного суду поштовими засобами зв`язку кількість витраченого часу 5 годин на суму 4000 грн, загальна кількість витраченого часу 10 годин, що становить 11000 грн.

Відповідно до прибуткового касового ордеру від 08.02.2022 № 08-03/21 (форма № КО-1) ФОП ОСОБА_2 від ОСОБА_1 прийнято 11000 грн на підставі договору № 08-03/21 та додатку № 3 від 08.02.2022.

Відповідно до прибуткового касового ордеру від 23.02.2022 № 23-02/22 (форма № КО-1) ФОП ОСОБА_2 від ОСОБА_1 прийнято 3000 грн на підставі договору № 08-03/21 від 08.03.2021 та пункту 4 додатку № 3.

Згідно з копією книги обліку доходів (для платників єдиного податку першої і другої груп та платників єдиного податку третьої групи, які не є платниками податку на додану вартість) від 21.11.2012 № 80-Ш зазначено, що 09.02.2022 адвокатом Шаповаловим А.М. отримано 11000 грн та 23.02.2022 отримано 3000 грн.

Відповідно до пункту 1.2 постанови правління Національного банку України «Про затвердження Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні» від 15.12.2004 № 637 касовий ордер - первинний документ (прибутковий або видатковий касовий ордер), що застосовується для оформлення надходжень (видачі) готівки. Бланк прибуткового касового ордера (форма № КО-1) затверджено «Положенням про ведення касових операцій в Україні» є первинним документом, що використовується для оформлення надходжень грошових коштів.

Обгрунтувань та/або пояснень адвоката щодо різних значень у первинних і облікових/звітних документах щодо дат 08.02.2022 / 09.02.2022 та сум 11000 грн на підставі договору № 08-03/21 матеріали справи не містять.

Суд бере до уваги, що недоліки оформлення прибуткового касового ордеру вплинули на підтвердження витрат на правову допомогу (постанова Верховного Суду 13.02.2019 у справі № 335/8855/15-ц провадження № 61-13115св18 ЄДРСР 80147405).

Згідно з відкритими та загальнодоступними відомостями офіційного сайту Державної податкової служби України, що містяться у Реєстрі платників єдиного податку, фізична особа-підприємець ОСОБА_2 є платником єдиного податку ІІ групи.

Згідно з абзацом 4 пункту 61 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України до 01.01.2022 реєстратори розрахункових операцій та/або програмні реєстратори розрахункових операцій не застосовувались платниками єдиного податку другої - четвертої груп (фізичними особами - підприємцями), обсяг доходу яких протягом календарного року не перевищує обсягу доходу, що не перевищує 220 розмірів мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня податкового (звітного) року, незалежно від обраного виду діяльності.

Суд зазначає, що відповідно до преамбули Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 06.07.1995 № 265/95-ВР (далі Закон № 265/95) Закон № 265/95 визначає правові засади застосування реєстраторів розрахункових операцій та програмних реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг; дія його поширюється на усіх суб`єктів господарювання, їх господарські одиниці та представників (уповноважених осіб) суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції у готівковій та/або безготівковій формі.

Відповідно до пп. 14.1.185 п.14.1 ст. 14 ПК України постачання послуг будь-яка операція, що не є постачанням товарів, чи інша операція з передачі права на об`єкти права інтелектуальної власності та інші нематеріальні активи чи надання інших майнових прав стосовно таких об`єктів права інтелектуальної власності, а також надання послуг, що споживаються в процесі вчинення певної дії або провадження певної діяльності.

Згідно зі статтею 2 Закону № 265/95 розрахункова операція приймання від покупця готівкових коштів, платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо за місцем реалізації товарів (послуг), видача готівкових коштів за повернутий покупцем товар (ненадану послугу), а у разі застосування банківської платіжної картки - оформлення відповідного розрахункового документа щодо оплати в безготівковій формі товару (послуги) банком покупця або, у разі повернення товару (відмови від послуги), оформлення розрахункових документів щодо перерахування коштів у банк покупця; розрахунковий документ документ встановленої форми та змісту (касовий чек, товарний чек, видатковий чек, розрахункова квитанція, проїзний документ тощо), що підтверджує факт продажу (повернення) товарів, надання послуг, операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів, отримання (повернення) коштів, торгівлю валютними цінностями в готівковій формі, створений в паперовій та/або електронній формі (електронний розрахунковий документ) у випадках, передбачених цим Законом, зареєстрованим у встановленому порядку реєстратором розрахункових операцій або програмним реєстратором розрахункових операцій, чи заповнений вручну.

Відповідно до статті 3 Закону № 265/95 суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг зобов`язані зокрема: здійснювати розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок; надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму здійсненої операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти); застосовувати реєстратори розрахункових операцій, що включені до Державного реєстру реєстраторів розрахункових операцій, та/або програмні реєстратори розрахункових операцій з додержанням встановленого порядку їх застосування; у разі незастосування реєстраторів розрахункових операцій або програмних реєстраторів розрахункових операцій у випадках, визначених цим Законом, здійснювати розрахунки з використанням книги обліку розрахункових операцій та розрахункової книжки з додержанням встановленого порядку їх ведення, крім випадків, коли ведеться облік через електронні системи прийняття ставок, що контролюються у режимі реального часу центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів; забезпечувати зберігання (у разі використання) використаних книг обліку розрахункових операцій та розрахункових книжок протягом трьох років після їх закінчення; подавати до контролюючих органів звітність, пов`язану із застосуванням реєстратора розрахункових операцій та розрахункових книжок, не пізніше 15 числа наступного за звітним місяця у разі, якщо цим пунктом не передбачено подання інформації по дротових або бездротових каналах зв`язку; щоденно створювати у паперовій та/або електронній формі реєстраторами розрахункових операцій (за виключенням автоматів з продажу товарів (послуг) або програмними реєстраторами розрахункових операцій фіскальні звітні чеки у разі здійснення розрахункових операцій.

Суд враховує правові висновки Європейського суду з прав людини, викладені в рішеннях від 26.02.2015 у справі Баришевський проти України, від 10.12.2009 у справі Гімайдуліна і інших проти України, від 12.10.2006 у справі Двойних проти України, від 30.03.2004 у справі Меріт проти України (ЄСПЛ дійшов висновку, що адвокат заявника надто завищив час, який він витратив на підготовку справи; не доведено, що всі судові витрати були понесені взагалі чи обгрунтовано понесені - п.88), де зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними, а їх розмір обґрунтованим. Для того, щоб судові витрати були включені до компенсації, вони повинні бути фактично понесеними, необхідними для попередження порушення чи отримання відшкодування за встановлене порушення і обгрунтованими щодо розміру (рішення у справі Nilsen and Johnsen проти Норвегії, № 23118/93, параграф 62).

Варто розмежовувати зміст заяви про стягнення і компенсацію/відшкодування суми витрат.

Суд зазначає, що з 01.01.2022 для платників єдиного податку другої-четвертої груп, які здійснюють готівкові розрахунки обов`язковим є застосування реєстраторів розрахункових операцій або програмних реєстраторів розрахункових операцій.

Великою Палатою Верховного Суду від 27.06.2018 у справі № 826/1216/16 зазначено, що склад і розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входять до предмета доказування у справі (ЄДРСР 75149541). Під час вирішення судом питання розподілу витрат на правову допомогу, суд враховує відповідність, добросовісність, складність наданої допомоги критеріям видів правової допомоги, визначених статтями 19, 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 14.11.2019 у справі № 826/7375/18 (ЄДРСР 85645427). У справі № 821/1594/17 Верховний Суд зазначив, що належним доказом для відшкодування витрат на правову допомогу є документи, де конкретизовано справу, в якій таку допомогу надано.

Відповідно до частини 3 статті 4 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокат може здійснювати адвокатську діяльність індивідуально або в організаційно-правових формах адвокатського бюро чи адвокатського об`єднання. Адвокат, який здійснює адвокатську діяльність індивідуально, є самозайнятою особою (частина 1 статті 13 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»). Самозайнята особа - платник податку, який є фізичною особою-підприємцем або провадить незалежну професійну діяльність за умови, що така особа не є працівником в межах такої підприємницької чи незалежної професійної діяльності (пп.14.1.226 п.14.1 ст. 14 ПК України).

Верховний Суд у справі № 826/8107/16, у справі № 810/2823/17 (ЄДРСР 73874364) наголосив, що з огляду на запровадження нових правил відшкодування витрат на професійну правничу допомогу для підтвердження та обґрунтування розміру витрат на правничу допомогу необхідне доведення відображення фахівцем у галузі права та адвокатом доходів, отриманих від незалежної професійної діяльності, як самозайнятої особи шляхом надання доказів ведення Книги обліку доходів та витрат, затвердженої наказом Міндоходів від 16.09.2013 481 «Про затвердження форми Книги обліку доходів і витрат, яку ведуть фізичні особи - підприємці, крім осіб, що обрали спрощену систему оподаткування, і фізичні особи, які провадять незалежну професійну діяльність, та Порядку її ведення».

Відповідно до пункту 177.10 статті 177 та пункту 178.6 статті 178 розділу IV Податкового кодексу України фізичні особи - підприємці та фізичні особи, які провадять незалежну професійну діяльність (далі - самозайняті особи), зобов`язані вести облік доходів і витрат (у разі ведення обліку доходів і витрат в електронній формі засобами електронного кабінету самозайнята особа зобов`язана отримати кваліфікований сертифікат відкритого ключа).

Матеріали справи не містять надання доказів наявних фіскальних звітних чеків та/або використання книги обліку розрахункових операцій та розрахункової книжки та/або публічної звітності, пов`язаної із застосуванням реєстратора розрахункових операцій та розрахункових книжок про отриманий дохід у заявленій сумі, а також пояснень щодо отримання суми 11000 грн у різні дні - 08.02.2022 та 09.02.2022/10.02.2022.

Суд критично оцінює надану копію витягу з Книги обліку доходів, що містить записи: 09.02.2022 11000 грн, а 23.02.2022 3000 грн. З наданих до суду документів не доведено отримання 11000 грн саме 09.02.2022, позаяк у прибутковому касовому ордері № 08-03/21 значиться отримання 11000 грн 08.02.2022; у п.3 акту виконаних робіт № 3 від 09.02.2022 зазначено, що сума 11000 грн (3000 + 8000) належить до сплати замовником (що не свідчить, про її фактичну сплату); у детальному описі робіт від 10.02.2022 значиться сума 11000 грн, що по різному (іншим порядком) розподілена на два дні 08.02.2022 у сумі 7000 грн та 10.02.2022 4000 грн.

Суд бере до уваги, що відповідно до наказу голови суду від 09.03.2022 № 28 «Про організацію роботи суду у зв`язку із запровадженням воєнного стану» рекомендовано суддям під час вирішення питання про застосування процесуальних строків безперешкодно поновлювати ці строки, зважаючи на правовий режим воєнного стану (https://adm.ck.court.gov.ua/sud2370/pres-centr/news/1262108/).

Оцінюючи суперечливість тверджень представника позивача про «стягнення» непідтверджених витрат відповідними первинними, обліковими і звітними документами, зважаючи на процесуальну поведінку представника позивача у контексті частини 5 статті 44 КАС України, співмірність заявленого розміру відшкодування витрат на правничу допомогу із обсягом виконаних ним робіт, їх обґрунтованість та пропорційність, надавши оцінку наданим доказам не до закінчення розгляду справи по суті (для надання можливості відповідачеві реагувати на обґрунтованість заявленої суми) з урахуванням системного аналізу вищенаведених висновків Верховного Суду та застосування рішень ЄСПЛ, беручи до уваги етику поведінки адвоката у контексті не надання доказів достовірного відображення в обліку доходів, отриманих від незалежної професійної діяльності та відповідних доказів усіх здійснених витрат, зважаючи що адміністративний позов задоволено повністю, суд доходить висновку про відмову у задоволенні заяви «щодо стягнення судових витрат на професійну правничу допомогу», позаяк заявлена сума до відшкодування іншою стороною не підтверджена належними (достовірними, достатніми) доказами.

Керуючись статтями 2, 5-16, 19, 73-78, 90, 139, 242-246, 255, 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Заяву адвоката Шаповалова А.М. від 04.05.2022 про стягнення судових витрат на професійну правничу допомогу залишити без задоволення.

Додаткове рішення є невід`ємною частиною рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 23.03.2022 у справі № 580/1286/22.

Копію цього рішення направити учасникам справи.

Рішення може бути оскаржене у апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України до Шостого апеляційного адміністративного суду у зв`язку із початком функціонування модулів Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з урахуванням підпунктів 15.1, 15.5 пункту 15 частини 1 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України з урахуванням рішення ВРП від 17.08.2021 1845/О/15-21 «Про затвердження Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи».

Судове рішення складене 09.05.2022.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА