Справа № 120/19498/21-а
Суддя: Гонтарук В. М.
Дата ухвалення: 2022-05-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

Справа № 120/19498/21-а

12 травня 2022 року

м. Вінниця

Суддя-доповідач Сьомого апеляційного адміністративного суду Гонтарук В. М., перевіривши матеріали апеляційної скарги Комунального закладу "Якушинецький ліцей" Вінницької області на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 25 березня 2022 року у справі за адміністративним позовом Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області до Комунального заклад "Якушинецький ліцей" Вінницької області про стягнення заборгованості з відшкодування витрат на виплату та доставку пільгових пенсій,

В С Т А Н О В И В :

відповідно до рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 25 березня 2022 року позов задоволено.

Не погодившись із судовим рішенням, відповідач оскаржив його в апеляційному порядку. Крім того, апелянтом заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору з посиланням на неможливість здійснення розрахункових операцій через введення воєнного стану, посилаючись на лист Торгово-промислової палати України (далі ТПП України) №2024/02.0-7.1 від 28.02.2022 року.

Перевіривши додержання особою, яка подала апеляційну скаргу, вимог статей 295, 296 КАС України, суд дійшов висновку про залишення поданої апеляційної скарги без руху з таких підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

З даної норми вбачається, що єдиною підставою для відстрочення, розстрочення, звільнення від сплати судового збору є майновий стан заявника.

За приписами ст.8 ЗУ "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік;

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена;

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Тобто, вказаною нормою визначено вичерпний перелік осіб, яким суд може відстрочити сплату судового збору.

Із системного аналізу змісту норм зазначеної статті суд приходить до висновку, що положення пунктів 1 та 2 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи юридичної особи), а положення п. 3 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову в яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2021 року у справі № 0940/2276/18.

Оскільки предмет цієї справи не охоплює захисту соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю і доказів незадовільного майнового стану не надав, тому клопотання апелянта про відстрочення сплати судового збору не підлягає задоволенню.

Також, відповідач просить відстрочити сплату судового збору, у зв`язку із введенням воєнного стану в Україні, однак суд зазначає, що за змістом статті 8 Закону України "Про судовий збір" не передбачено можливості за клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору юридичним особам, клопотання заявника про звільнення від сплати судового збору, зменшення або відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення у справі не підлягає задоволенню в силу закону.

При цьому, суд апеляційної інстанції враховує, що указом Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022 введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. У зв`язку із введенням в Україні воєнного стану тимчасово, на період дії правового режиму воєнного стану, можуть обмежуватися конституційні права і свободи людини і громадянина, передбачені статтями 30 - 34, 38, 39, 41 - 44, 53 Конституції України, а також вводитися тимчасові обмеження прав і законних інтересів юридичних осіб в межах та обсязі, що необхідні для забезпечення можливості запровадження та здійснення заходів правового режиму воєнного стану, які передбачені частиною першою статті 8 Закону України Про правовий режим воєнного стану .

Згідно ст. 26 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється.

Оцінивши доводи заявленого клопотання про відстрочення сплати судового збору, суд зауважує, що відповідачем не обґрунтовано, яким чином обставини непереборної сили, про які йдеться у листі Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 р. № 2024/02.0-7.1, перешкоджають апелянту виконати вимоги закону щодо сплати судового збору.

Крім того, відповідні підстави заявлені у клопотанні повинні підтверджуватися належними доказами.

Суд вважає вказані заявником доводи щодо відстрочення сплати судового збору безпідставними, оскільки банківська система в Україні працює на час дії воєнного часу, а доказів, які б унеможливлювали сплату судового збору позивачем, не надано.

Таким чином, суд вважає , що клопотання про відстроченні судового збору не підлягає задоволенню.

Так, правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Відповідно до ч. 1 ст. 4 даного Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з пп. 2 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами ставка судового збору становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

За приписами п.п. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 даного Закону ставка судового збору за подання адміністративного позову немайнового характеру, який подано юридичною особою становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб на 01 січня 2021 року визначений у розмірі 2270 грн.

Позовну заяву у даній справі подано до суду юридичною особою у 2021 році, яка містить одну вимогу немайнового характеру, відтак ставка судового збору за подання адміністративного позову становила 2270 грн.

Таким чином, за подання апеляційної скарги необхідно сплатити судовий збір у розмірі 3405 грн.

В порушення вимог п. 1 ч. 5 ст. 296 КАС України, апелянтом не надано належних доказів сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції.

Зазначені недоліки можуть бути усунуті апелянтом шляхом надання оригіналу документа про сплату судового збору за подання апеляційної скарги у розмірі, визначеному ст. 4 Закону України "Про судовий збір" з підтвердженням зарахування його до спеціального фонду Державного бюджету України.

Згідно з ч.2 ст.298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Оскільки вказані судом обставини щодо невідповідності апеляційної скарги вимогам статті 296 КАС України створюють перешкоди для відкриття апеляційного провадження, апеляційну скаргу необхідно залишити без руху з наданням особі, яка подала апеляційну скаргу, строку для усунення виявлених недоліків.

Керуючись ст.ст. 169, 295, 296, 298, 325, 328, 329 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

В задоволенні клопотання апелянта про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Апеляційну скаргу Комунального закладу "Якушинецький ліцей" Вінницької області на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 25 березня 2022 року у справі за адміністративним позовом Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області до Комунального заклад "Якушинецький ліцей" Вінницької області про стягнення заборгованості з відшкодування витрат на виплату та доставку пільгових пенсій залишити без руху.

Запропонувати особі, яка подала апеляційну скаргу, у п`ятиденний строк з моменту отримання ухвали суду виконати вимоги цієї ухвали та усунути виявлені недоліки апеляційної скарги, а саме: надати оригінал документу про сплату судового збору.

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у разі неусунення недоліків, зазначених в ухвалі про залишення апеляційної скарги без руху, апеляційна скарга буде повернута особі, яка подала апеляційну скаргу.

Копію цієї ухвали надіслати на адресу особі, яка подала апеляційну скаргу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Гонтарук В. М.