Справа № 600/1459/20-а
Суддя: Біла Л.М.
Дата ухвалення: 2022-05-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 600/1459/20-а

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Григораш Віталій Олександрович

Суддя-доповідач - Біла Л.М.

12 травня 2022 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Білої Л.М.

суддів: Гонтарука В. М. Матохнюка Д.Б. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Чернівецької митниці на рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 29 грудня 2021 року у справі за адміністративним позовом Приватного підприємства "Колос" до Чернівецької митниці про скасування податкових повідомлень-рішень,

В С Т А Н О В И В :

у вересні 2020 року приватне підприємство «Колос» звернулось до Чернівецької митниці про скасування податкових повідомлень-рішень.

Рішенням Чернівецького окружного адміністративного суду від 29 грудня 2021 року, позов задоволено повністю, а саме: визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення Буковинської митниці Держмитслужби, яке прийняте на підставі акту перевірки від 28.07.2020 року №7/7.2-19/14257808, форми "Р" від 30.07.2020 року №00000067.219 про визначення суми податкового зобов`язання за платежем "Податок на додану вартість з товарів, ввезених на територію України суб`єктами господарювання (крім лікарських засобів, дозволених для виробництва і застосування в Україні)" в сумі 4962,21 грн (основний платіж - 3969,77 грн, штрафні санкції - 992,44 грн); визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення Буковинської митниці Держмитслужби, яке прийняте на підставі акту перевірки від 28.07.2020 року №7/7.2-19/14257808, форми "Р" від 30.07.2020 року №00000057.219 про визначення суми податкового зобов`язання за платежем "Мито на товари, що ввозяться на територію України суб`єктами господарювання" в сумі 24811,05 грн (основний платіж - 19848,84 грн, штрафні санкції - 4962,21 грн). Стягнуто на користь позивача судовий збір.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просив рішення суду першої інстанції скасувати, прийняти нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог в повному обсязі, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, що призвело до неповного з`ясування обставин справи і, як наслідок, невірного вирішення справи та прийняття необґрунтованого рішення.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що задекларовані позивачем товари, що підлягають перевірці, які використовуються для покращення та підсилення смаку харчових продуктів являються смаковою добавкою та підлягають класифікації у товарній підкатегорії згідно з УКТЗЕД.

Позивачем не подано відзиву або письмових пояснень на апеляційну скаргу.

Оскільки предметом оскарження є рішення суду першої інстанції ухвалене у порядку письмового провадження без повідомлення сторін, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження у відповідності до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України.

Переглянувши судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального та процесуального права, апеляційний суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги з огляду на таке.

Судом першої інстанції встановлено, що Приватне підприємство "Колос" (), 14.08.1991 року зареєстроване як юридична особа за №0000850. Адреса місцезнаходження: вул. Театральна, буд. 6, м. Чернівці, Чернівецька область, 58002. Види діяльності: розведення свиней; виробництво м`ясних продуктів (основний); оптова торгівля м`ясом, м`ясними продуктами; неспеціалізована оптова торгівля; роздрібна торгівля в неспеціалізованих магазинах переважно продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами; вантажний автомобільний транспорт (а.с. 111-114).

В період з 22.07.2020 року по 27.07.2020 року, на підставі Повідомлення від 17.07.2020 року №8 та Наказу від 17.07.2020 року №239 "Про проведення документальної невиїзної перевірки" (а.с. 85-87), представниками відповідача проводилась документальна невиїзна перевірка дотримання ПП "Колос" вимог законодавства України з питань митної справи щодо правильності класифікації згідно УКТЗЕД товару №3 за МД №UА408150/2017/009842 від 31.07.2017 року, частини товару №5 за МД №UА408150/2017/013785 від 25.09.2017 року, частини товару №1 за МД №UА408150/2017/016568 від 01.11.2017 року, товару №4 за МД №UА408150/2017/019497 від 06.12.2017 року, частини товару №2 за МД №UА408150/2018/002946 від 19.02.2018 року, частини товару №4 за МД №UА408150/2018/007426 від 18.04.2018 року, товару №3 за МД №UА408150/2018/012301 від 21.06.2018 року.

Проведеною перевіркою встановлено, що ПП "Колос" за митними деклараціями, що підлягають перевірці ввозились товари, зокрема:

- за МД №UA408150/2017/009842 від 31.07.2017 року, товар №3 "Харчові добавки для м`ясних виробів та м`яса, без вмісту жирів тваринного походження, призначені не для роздрібного продажу. Без вмісту спирту. Не в аерозольній упаковці: VITASOL, S6Р-500 кг" в товарній підкатегорії УКТЗЕД (ставка ввізного мита - 6%) (а.с. 24-25);

- за МД №UA408150/2017/013785 від 25.09.2017 року, частина товару №5 "Харчові добавки для м 'ясних виробів та м 'яса, без вмісту жирів тваринного походження, призначені не для роздрібного продажу. Без вмісту спирту. Не в аерозольній упаковці: VITASOL S6Р-1000 кг, VITASOL S10-500 кг" в товарній підкатегорії УКТЗЕД (ставка ввізного мита - 6%) (а.с. 27-29);

- за МД №UA408150/2017/016568 від 01.11.2017 року, частина товару №1 "Харчові добавки для м`ясних виробів та м`яса, без вмісту жирів тваринного походження, призначені не для роздрібного продажу. Без вмісту спирту. Не в аерозольній упаковці: VITASOL S6Р 1200 кг." в товарній підкатегорії УКТЗЕД (ставка ввізного мита - 6%) (а.с. 31);

- за МД №№UA408150/2017/019497 від 06.12.2017 року, товар №4 "І. Харчові добавки для м`ясних виробів та м`яса, без вмісту жирів тваринного походження, призначені не для роздрібного продажу. Без вмісту спирту. Не в аерозольній упаковці: VITASOL S6Р 2000 кг" в товарній підкатегорії УКТЗЕД (ставка ввізного мита- 6%) (а.с. 33-34);

- за МД №№UA408150/2018/002946 від 19.02.2018 року, частина товару №2 "Харчові добавки для м`ясних виробів та м`яса, без вмісту жирів тваринного походження, призначені не для роздрібного продажу. Без вмісту спирту. Не в аерозольній упаковці: VITASOL S6Р 2000 кг" в товарній підкатегорії УКТЗЕД (ставка ввізного мита - 5%) (а.с. 36-37);

- за МД №№UA408150/2018/007426 від 18.04.2018 року, частина товару №4 "Харчові добавки для м`ясних виробів та м`яса, без вмісту жирів тваринного походження, призначені не для роздрібного продажу. Без вмісту спирту. Не в аерозольній упаковці: VITASOL S6Р 1000 кг" в товарній підкатегорії УКТЗЕД (ставка ввізного мита - 5%) (а.с. 39-40);

- за МД №№UA408150/2018/012301 від 21.06.2018 року, товар №3 "Харчові добавки для м`ясних виробів та м`яса, без вмісту жирів тваринного походження, призначені не для роздрібного продажу. Без вмісту спирту. Не в аерозольній упаковці: VITASOL МВ10 525 кг, VITASOL S6Р 500 кг" в товарній підкатегорії УКТЗЕД (ставка ввізного мита - 5%) (а.с. 42-43).

За висновками перевірки, задекларовані ПП "Колос" товари, що підлягають перевірці, які використовуються для покращення та підсилення смаку харчових продуктів - являються смаковою добавкою та підлягають класифікації у товарній підкатегорії згідно з УКТЗЕД.

За результатами проведеної перевірки складено акт від 28.07.2020 року №7/7.2-19/14257808, яким встановлено наступні порушення:

1) ч. 1 ст. 257 та ч. 1 ст. 69 Митного кодексу, Правил 1, 3а, та 6 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД в редакції Закону України від 04.06.2020 року №674-ІХ "Про Митний тариф України", Пояснень до УКТЗЕД, затверджених наказом Державної фіскальної служби України від 09.06.2015 року №401, у частині визначення коду товару, в результаті чого знижено податкове зобов`язання по сплаті ввізного мита на суму 19848,84 грн;

2) п. 190.1. ст. 190 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року №2755-VI, в результаті чого знижено податкове зобов`язання по сплаті податку на додану вартість на суму 3969,77 грн (а.с. 9-21).

Примірник акту перевірки від 28.07.2020 року №7/7.2-19/14257808 направлено позивачу для підпису супровідним листом від 28.07.2020 року №7.2.-08/7.2.-19/13/4737 (а.с. 81).

На підставі акту від 28.07.2020 року №7/7.2-19/14257808 відповідачем винесено податкові повідомлення-рішення форми "Р" від 30.07.2020 року:

- №00000067.219, яким визначена сума податкового зобов`язання за платежем "Податок на додану вартість з товарів, ввезених на територію України суб`єктами господарювання (крім лікарських засобів, дозволених для виробництва і застосування в Україні)" в сумі 4962,21 грн, в тому числі основний платіж - 3969,77 грн, штрафні санкції - 992,44 грн (а.с. 22);

- №00000057.219, яким визначена сума податкового зобов`язання за платежем "Мито на товари, що ввозяться на територію України суб`єктами господарювання" в сумі 24811,05 грн, втому числі основний платіж - 19848,84 грн, штрафні санкції - 4962,21 грн (а.с. 23).

Вказані податкові повідомлення-рішення та розрахунок штрафних санкцій направлено позивачу супровідним листом від 30.07.2020 року №7.2-08/1/7.2-19/16/4815 (а.с. 76-79).

Вважаючи протиправними податкові повідомлення-рішення від 30.07.2020 року №00000067.219 та №00000057.219 позивач звернув до суду з даним позовом.

З матеріалів справи також встановлено, що відповідно до Висновку державної санітарно-епідеміологічної експертизи Державної санітарно-епідеміологічної служби від 08.07.2015 року №05.03.02-03/29756 комплексні харчові добавки для м`ясної промисловості в асортименті за кодом УКТЗЕД 2106 згідно з Додатком №1 до Висновку, за наданим заявником зразком відповідає вимогам діючого санітарного законодавства України і за умови дотримання вимог цього висновку може бути використаний в заявленій сфері застосування. Висновок дійсний до 06.07.2020 року (а.с. 45-47).

Відповідно до Висновку державної санітарно-епідеміологічної експертизи Державної санітарно-епідеміологічної служби від 08.07.2015 року №05.03.02-03/29757 смакоароматичні суміші та комплексні харчові добавки до м`ясної промисловості в асортименті за кодом УКТЗЕД 2103 згідно з Додатком №1 до Висновку, за наданим заявником зразком відповідає вимогам діючого санітарного законодавства України і за умови дотримання вимог цього висновку може бути використаний в заявленій сфері застосування. Висновок дійсний до 06.07.2020 року (а.с. 48-50).

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем не підтверджено правильність класифікації імпортованого позивачем товару за кодом та застосовано суперечливі підходи при класифікації товару, аналогічного до спірного. Зазначено, що висновок митного органу, який міститься в оскаржуваному рішенні, не відповідає висновку експерта від 23.09.2019 № 63/2019.

Суд апеляційної інстанції погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Згідно зі ч. 3 ст. 345 МК України митні органи мають право здійснювати митний контроль шляхом проведення документальних виїзних (планових або позапланових) та документальних невиїзних перевірок дотримання законодавства України з питань митної справи щодо:

1) правильності визначення бази оподаткування, своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів;

2) обґрунтованості та законності надання (отримання) пільг і звільнення від оподаткування;

3) правильності класифікації згідно з УКТ ЗЕД товарів, щодо яких проведено митне оформлення;

4) відповідності фактичного використання переміщених через митний кордон України товарів заявленій меті такого переміщення та/або відповідності фінансових і бухгалтерських документів, звітів, договорів (контрактів), калькуляцій, інших документів підприємства, що перевіряється, інформації, зазначеній у митній декларації, декларації митної вартості, за якими проведено митне оформлення товарів у відповідному митному режимі;

5) законності переміщення товарів через митний кордон України, у тому числі ввезення товарів на територію вільної митної зони або їх вивезення з цієї території.

Результати перевірки оформлюються актом (довідкою) та є підставою для самостійного визначення митним органом суми податкового зобов`язання підприємства щодо сплати митних платежів, застосування заходів, передбачених законами України (ч. 6 ст. 345 МК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 351 МК України предметом документальних невиїзних перевірок є дані про своєчасність, достовірність, повноту нарахування та сплати митних платежів при переміщенні товарів через митний кордон України підприємствами, а також при переміщенні товарів через митний кордон України громадянами з поданням митної декларації, передбаченої законодавством України для підприємств.

При цьому, ч. 2 ст. 351 МК України визначено, що документальна невиїзна перевірка проводиться у разі: 1) виявлення ознак, що свідчать про можливе порушення законодавства України з питань митної справи, за результатами аналізу електронних копій митних декларацій, інформації, що стосується товарів, митне оформлення яких завершено, отриманої від суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності та виробників таких товарів, з висновків акредитованих відповідно до законодавства експертів; 2) надходження від уповноважених органів іноземних держав документально підтвердженої інформації про непідтвердження автентичності поданих митному органу документів щодо товарів, митне оформлення яких завершено, недостовірність відомостей, що в них містяться, а також запитів стосовно надання інформації про зовнішньоекономічні операції, які здійснювалися за участю суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності - резидентів України.

На підставі п. 1 ч. 2 ст. 351 МК України відповідачем винесено та направлено на адресу позивача Повідомлення від 17.07.2020 року №8 про проведення документальної невиїзної перевірки ПП "Колос" з 22.07.2020 року. Також, 17.07.2020 року видано Наказ №239 "Про проведення документальної невиїзної перевірки".

Відтак контролюючим органом проведено документальну невиїзну перевірку дотримання ПП "Колос" вимог законодавства України з питань митної справи щодо правильності класифікації згідно УКТЗЕД товару №3 за МД №UА408150/2017/009842 від 31.07.2017 року, частини товару №5 за МД №UА408150/2017/013785 від 25.09.2017 року, частини товару №1 за МД №UА408150/2017/016568 від 01.11.2017 року, товару №4 за МД №UА408150/2017/019497 від 06.12.2017 року, частини товару №2 за МД №UА408150/2018/002946 від 19.02.2018 року, частини товару №4 за МД №UА408150/2018/007426 від 18.04.2018 року, товару №3 за МД №UА408150/2018/012301 від 21.06.2018 року, проводилась на підставі ч. 2 ст. 351 МК України.

Щодо правильності визначення позивачем класифікації згідно з УКТЗЕД ввезеного товару, судом першої інстанції встановлено, що ПП "Колос" за митними деклараціями, що підлягають перевірці ввозились товари, зокрема:

- за МД №UA408150/2017/009842 від 31.07.2017 року, товар №3 "Харчові добавки для м`ясних виробів та м`яса, без вмісту жирів тваринного походження, призначені не для роздрібного продажу. Без вмісту спирту. Не в аерозольній упаковці: VITASOL, S6Р-500 кг" в товарній підкатегорії УКТЗЕД (ставка ввізного мита - 6%);

- за МД №UA408150/2017/013785 від 25.09.2017 року, частина товару №5 "Харчові добавки для м 'ясних виробів та м 'яса, без вмісту жирів тваринного походження, призначені не для роздрібного продажу. Без вмісту спирту. Не в аерозольній упаковці: VITASOL S6Р-1000 кг, VITASOL S10-500 кг" в товарній підкатегорії УКТЗЕД (ставка ввізного мита - 6%);

- за МД №UA408150/2017/016568 від 01.11.2017 року, частина товару №1 "Харчові добавки для м`ясних виробів та м`яса, без вмісту жирів тваринного походження, призначені не для роздрібного продажу. Без вмісту спирту. Не в аерозольній упаковці: VITASOL S6Р 1200 кг." в товарній підкатегорії УКТЗЕД (ставка ввізного мита - 6%);

- за МД №№UA408150/2017/019497 від 06.12.2017 року, товар №4 "І. Харчові добавки для м`ясних виробів та м`яса, без вмісту жирів тваринного походження, призначені не для роздрібного продажу. Без вмісту спирту. Не в аерозольній упаковці: VITASOL S6Р 2000 кг" в товарній підкатегорії УКТЗЕД (ставка ввізного мита- 6%);

- за МД №№UA408150/2018/002946 від 19.02.2018 року, частина товару №2 "Харчові добавки для м`ясних виробів та м`яса, без вмісту жирів тваринного походження, призначені не для роздрібного продажу. Без вмісту спирту. Не в аерозольній упаковці: VITASOL S6Р 2000 кг" в товарній підкатегорії УКТЗЕД (ставка ввізного мита - 5%);

- за МД №№UA408150/2018/007426 від 18.04.2018 року, частина товару №4 "Харчові добавки для м`ясних виробів та м`яса, без вмісту жирів тваринного походження, призначені не для роздрібного продажу. Без вмісту спирту. Не в аерозольній упаковці: VITASOL S6Р 1000 кг" в товарній підкатегорії УКТЗЕД (ставка ввізного мита - 5%);

- за МД №№UA408150/2018/012301 від 21.06.2018 року, товар №3 "Харчові добавки для м`ясних виробів та м`яса, без вмісту жирів тваринного походження, призначені не для роздрібного продажу. Без вмісту спирту. Не в аерозольній упаковці: VITASOL МВ10 525 кг, VITASOL S6Р 500 кг" в товарній підкатегорії УКТЗЕД (ставка ввізного мита - 5%).

При доставці зазначеного товару на митну територію України застосовано умову поставки згідно з правилами ІНКОТЕРМС: DAP UA м. Чернівці.

Митна вартість товару відповідно до вимог пункту 1 частини 2 статті 52 Митного кодексу України від 13.03.2012 року №4495-VІ визначена декларантом самостійно за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів.

Рішення про коригування митної вартості товарів митницею не приймалось.

Визначення поняттю харчові добавки надано у Санітарних правилах і нормах по застосуванню харчових добавок, затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України від 23.07.1996 року №222. Так, відповідно до п. 1 розділу І вказаних правил, Харчові добавки це природні або синтезовані речовини, які навмисно вводяться до продуктів харчування з метою надання їм необхідних властивостей (наприклад, органолептичних, технологічних) і не вживаються самостійно у вигляді харчових продуктів або звичайних компонентів їжі. Харчові добавки можуть залишатися у харчових продуктах у повному обсязі або у вигляді речовин, які утворюються після хімічної взаємодії добавок з компонентами продуктів харчування.

При оформленні товару, позивач зазначив код згідно з УКТЗЕД , в той час як відповідач вважає, що згідно з вимогами УКТЗЕД даний товар повинен класифікуватися в товарній підкатегорії УКТЗЕД . Таким чином, даний спір між позивачем та митницею фактично виник щодо правильності визначення коду товару за УКТЗЕД.

Відповідно до п. 190.1. ст. 190 ПК України базою оподаткування для товарів, що ввозяться на митну територію України, є договірна (контрактна) вартість, але не нижче митної вартості цих товарів, визначеної відповідно до розділу III Митного кодексу України, з урахуванням мита та акцизного податку, що підлягають сплаті і включаються до ціни товарів.

Встановивши порушення позивачем п. 190.1. ст. 190 ПК України, в результаті чого було занижено зобов`язання по сплаті податку на додану вартість з товарів, ввезених на територію України суб`єктами господарювання (крім лікарських засобів, дозволених для виробництва і застосування в Україні), відповідачем винесено оскаржуване податкове повідомлення-рішення форми "Р" від 30.07.2020 року №00000067.219.

Водночас встановивши порушення позивачем ч. 1 ст. 257 та ч. 1 ст. 69 Митного кодексу, Правил 1, 3а, та 6 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД в редакції Закону України від 04.06.2020 року №674-ІХ "Про Митний тариф України", Пояснень до УКТЗЕД, затверджених наказом Державної фіскальної служби України від 09.06.2015 року №401, у частині визначення коду товару, в результаті чого знижено податкове зобов`язання по сплаті ввізного мита на суму, відповідачем винесено оскаржуване податкове повідомлення-рішення форми "Р" від 30.07.2020 року №00000057.219.

Статтею 67 МК України визначено, що Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду.

Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Згідно зі ст. 68 МК України ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Ведення УКТ ЗЕД передбачає: 1) відстеження та облік змін і доповнень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів, пояснень та інших рішень щодо її тлумачення, що приймаються Всесвітньою митною організацією; 2) підготовку пропозицій щодо внесення змін до УКТ ЗЕД; 3) деталізацію УКТ ЗЕД на національному рівні та введення додаткових одиниць виміру; 4) забезпечення однакового застосування всіма митними органами правил класифікації товарів; 5) прийняття рішень щодо класифікації та кодування товарів в УКТ ЗЕД у складних випадках; 6) розроблення пояснень і рекомендацій до УКТ ЗЕД та забезпечення їх опублікування; 7) своєчасне ознайомлення суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності з рішеннями та інформацією (крім тих, що є конфіденційними) щодо питань класифікації товарів та про застосування УКТ ЗЕД; 8) здійснення інших функцій, необхідних для ведення УКТ ЗЕД.

Відповідно до ст. 69 МК України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД. Митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД. На вимогу посадової особи митного органу декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них. У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари..

Тобто, класифікацію товарів за УКТЗЕД здійснює декларант, митний орган здійснює контроль за такою класифікацією, контролюючий орган може самостійно визначити код задекларованого товару лише у тому разі, коли виявить порушення правил класифікації з боку декларанта.

Крім того, процедуру ведення УКТЗЕД визначає Порядок ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2012 року №428 (Порядок №428).

Згідно з п. 2 Порядку №428 УКТЗЕД є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України "Про Митний тариф України", що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі та здійснення митного оформлення товарів.

УКТЗЕД складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації з урахуванням Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (п. 3 Порядку №428).

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про митний тариф України" від 19.09.2013 року №584-VII (Закон №584-VII, в редакції на момент виникнення спірних правовідносин) митний тариф України є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

Класифікація товарів здійснюється з врахуванням Основних правил інтерпретацій УКТЗД (додаток до Закону №584-VII).

Так, п. 1 Основних правил інтерпретацій УКТЗД визначено, що класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил.

Згідно п. 2 (a) Основних правил інтерпретацій УКТЗД будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного.

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

Пунктом 3 Основних правил інтерпретацій УКТЗД визначено, що у разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

- (а) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

- (b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

- (c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

Відповідно до п. 4 Основних правил інтерпретацій УКТЗД товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

Згідно з п. 6 Основних правил інтерпретацій УКТЗД для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Класифікація товарів для цілей митного оформлення здійснюється згідно з вимогами УКТЗЕД з урахуванням Основних правил інтерпретації УКТЗЕД на основі характеристик товару, які є визначальними для класифікації.

Відповідно до розділу ІV Основних правил інтерпретації УКТЗЕД до підкатегорії відносяться харчовi продукти, в iншому мiсцi не зазначенi: - без вмiсту молочних жирiв, цукрози, iзоглюкози, глюкози, крохмалю або з вмiстом менш як 1, 5 мас.% молочних жирiв, менш як 5 мас. % цукрози чи iзоглюкози, менш як 5 мас. % глюкози або крохмалю.

З метою забезпечення виконання Закону України від 19.09.2013 року №584-VIII "Про Митний тариф України" та постанови Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 року №428 "Про затвердження Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України", Державною фіскальною службою України було прийнято наказ від 09.06.2015 року №401, яким затверджено Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (Пояснення № 401).

Судом першої інстанції вірно відзначено, що класифікація товару здійснюється відповідно до вимог Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, приміток, додаткових приміток до груп товарів, передбачених Законом України "Про Митний тариф України", Пояснень до УКТЗЕД, рішень Комітету з Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації, методичних рекомендацій щодо класифікації окремих товарів згідно з вимогами УКТЗЕД, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи.

Тобто, аналіз наведених правових актів засвідчує, що вони чітко та ясно регулюють правила визначення коду товару. Відповідно чіткими та ясними є ознаки діянь, які можуть кваліфікуватися як порушення таких правил.

Ці ознаки не залишають місця для адміністративного розсуду при вирішенні органом доходів і зборів питання, чи допустив декларант порушення правил класифікації товару. За таких умов повноваження щодо самостійного визначення коду товару не може вважатися дискреційним.

Аналогічна правова позиція висвітлена у постанові Верховного Суду від 31 січня 2018 року у справі №806/1165/15 (номер провадження №К/9901/5455/18) та у постанові від 20 березня 2018 року у справі №814/978/17 (номер провадження №К/9901/5649/17).

Відтак, враховуючи вищевикладене, судом першої інстанції зроблено правильний висновок про те, що до товарної позиції 2106 належать харчові продукти, які не належать до жодної іншої із товарних позицій УКТ ЗЕД, і які складаються із суміші певних хімічних препаратів з харчовими продуктами для додавання в готові продукти або в інгредієнти для поліпшення відповідних властивостей таких продуктів.

В свою чергу, товарна позиція 2103 включає смакові добавки, гірчичні порошки, продукти, які використовуються для виготовлення соусів та готові соуси.

Відповідно до пункту 1 розділу І Санітарних правил і норм по застосуванню харчових добавок, затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України від 23.07.1996 № 222, харчові добавки - природні або синтезовані речовини, які навмисно вводяться до продуктів харчування з метою надання їм необхідних властивостей (наприклад, органолептичних, технологічних) і не вживаються самостійно у вигляді харчових продуктів або звичайних компонентів їжі. Харчові добавки можуть залишатися у харчових продуктах у повному обсязі або у вигляді речовин, які утворюються після хімічної взаємодії добавок з компонентами продуктів харчування.

Отже, харчовими добавками є природні або синтезовані речовини, які вводяться до продуктів харчування з метою надання їм необхідних властивостей.

При цьому, у розумінні вищенаведених положень чинного законодавства харчові добавки не є прянощами, які є продуктами рослинного походження, що містять пряні і запашні речовини, а тим паче не є продуктами для приготування соусів.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що твердження відповідача про віднесення харчової добавки до продуктів для приготування соусів і готових соусів, та відповідно, до товарної позиції 2103 є помилковим. Також наявність у харчових добавках солі та підсилювачу смаку не є безумовною підставою для їх віднесення та класифікації згідно з УКТЗЕД за кодом 2103.

Крім того, відповідно до Додатку 1 до Висновку державної санітарно-епідеміологічної експертизи Державної санітарно-епідеміологічної служби від 08.07.2015 року №05.03.02-03/29756 товар "VITASOL S6P" та "VITASOL МВ10" за кодом УКТЗЕД 2106 віднесено до Комплексних харчових добавок виробництва Regis Sp.z.o.o.", Польща, а не смакових добавок ( а.с.45-50).

Враховуючи викладене вище, а також враховуючи характеристики та назви задекларованого позивачем товару, код товару, визначений позивачем - , більш конкретно описує цей товар та дає підстави вважати, що саме код товару, визначений позивачем, є правильним.

Більше того, в матеріалах справи відсутні докази щодо проведення відповідачем експертизи вказаного товару відповідно до пункту 1 частини першої статті 356 Митного кодексу України, згідно з якою взяття проб (зразків) товарів здійснюється посадовими особами органу доходів і зборів в рамках процедур митного контролю та митного оформлення з метою встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно з УКТЗЕД.

Таким чином, класифікація товарів для цілей митного оформлення відбувається згідно з УКТ ЗЕД, яка побудована на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів (ГС) та Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (КН ЄС). Порядок ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 року №428, відповідно до пункту 2 якого УКТ ЗЕД, є товарною номенклатурою Митного тарифу, затвердженого Законом України «Про Митний тариф України», що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі, здійснення митного оформлення товарів.

За змістом правила 3 (а) Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД Митного тарифу України, у разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином: (a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис.

Відтак, класифікацію товарів за УКТ ЗЕД здійснює особа, яка подає декларацію, а орган доходів і зборів здійснює контроль за такою класифікацією і може самостійно визначити код задекларованого товару лише у тому разі, коли виявить порушення правил класифікації з боку декларанта. Повноваження митного органу щодо самостійного визначення коду товару не є дискреційними та обумовлені виключно наявністю порушення правил класифікації з боку декларанта.

Такий висновок відповідає позиціям Верховного Суду, викладеним у постановах від 16.10.2018 року у справі №826/6438/15 (№К/9901/13495/18) та від 27.11.2018 року у справі №815/5274/17 (№К/9901/64178/18).

Оскільки митним органом не доведено порушення правил класифікації з боку декларанта, а лише здійснено припущення щодо віднесення задекларованого товару до товарної позиції 2103, то в силу вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД перевага повинна надаватися саме товарній позиції 2106.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов вірного висновку про наявність підстав для задоволення позову, оскільки у відповідача не було правових підстав для прийняття податкових повідомлень-рішень від 30.07.2020 року №00000067.219 та №00000057.219, а тому вказані рішення є протиправними та підлягають скасуванню.

На підставі викладеного, судова колегія вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права і прийшов до обґрунтованого висновку про задоволення позовних вимог, а доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції.

Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 315 та статті 316 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Чернівецької митниці залишити без задоволення, а рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 29 грудня 2021 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Головуючий Біла Л.М.

Судді Гонтарук В. М. Матохнюк Д.Б.