Справа № 340/1056/22
Суддя: О.С. Петренко
Дата ухвалення: 2022-05-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 травня 2022 року м. Кропивницький Справа № 340/1056/22

Кіровоградський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді - Петренко О.С., розглянувши в порядку письмового провадження в м. Кропивницькому адміністративну справу

за позовом: ОСОБА_1 , АДРЕСА_1

до відповідача-1: Головного спеціалісту відділу Інспекційної роботи та дозвільних процедур Управління ДАБК міської ради м. Кропивницького Євдокімової Анни Анатоліївни, вул. В. Перспективна,41, м. Кропивницький,25006

до відповідача-2: Управління ДАБК міської ради м. Кропивницького, вул. Тараса Карпи,68, м. Кропивницький,25006

про визнання протиправними дій та скасування припису -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного спеціалісту відділу Інспекційної роботи та дозвільних процедур Управління ДАБК міської ради м. Кропивницького Євдокімової Анни Анатоліївни, Управління ДАБК міської ради м. Кропивницького, в якій просить визнати дії відповідача 1 за результатами позапланового заходу державного нагляду щодо дотримання законодавства у сфері містобудівної діяльності по складенню Припису №9 від 25.01.2022 року - протиправними та скасувати його.

Ухвалою суду від 16.02.2022 року відкрито провадження в справі за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін (а.с.40-41).

Представник відповідача надав відзив на позовну заяву, в якому просив відмовити в задоволенні позовних вимог зазначивши, що на підставі звернення ОСОБА_2 про проведення перевірки законності виконання будівельних робіт на земельній ділянці у дворі загального користування за адресою АДРЕСА_2 було видано наказ від 07.12.2021 за №37-о про проведення позапланової перевірки за вказаною вище адресою. Відповідно до акту обстеження земельної ділянки від 11.01.2022 року зафіксовано самовільне заняття земельної ділянки комунальної власності та реконструкцію квартир АДРЕСА_3 та АДРЕСА_4 шляхом збільшення площі квартир ОСОБА_1 та ОСОБА_3 . Вказує, що позивач був належним чином повідомлений про проведення перевірки, а тому підстави для скасування припису відсутні.

Від представника позивача до суду надійшла відповідь на відзив.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що 07.12.2021 року Управління ДАБК міської ради м. Кропивницького було видано наказ № 37-о "Про проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності" стосовно позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності за адресою - АДРЕСА_2 (а.с. 48).

На підставі вищезазначеного наказу за зверненням ОСОБА_2 від 30.11.2021 року відповідачем 2 видано направлення №16 від 17.01.2022 року, яке дійсне з 17.01 по 28.01 2022 року (а.с. 49).

Направлення №16 від 17.01.2022 року було розміщено на офіційній сторінці Кропивницької міської ради в розділі Управління.

Представник відповідача у відзиві вказує, що в зв`язку з технічною помилкою було опубліковано в розділі «Планові перевірки», проте в направленні вказано вид заходу «позаплановий».

Після виявлення помилки направлення переміщено в розділ «Позапланова перевірка».

09.12.2021 року на адресу ОСОБА_1 направлено лист-запрошення №01-45/567 (а.с.55).

19.01.2022 року на адресу позивача було направлено лист №01-46/41, в якому зазначено прохання надати доступ до об`єкта будівництва за присутності суб`єкта містобудування 25.01.2022 року о 10:00 годин (а.с.53).

У відповідності до фіскального чеку АТ "Укрпошта", вищезазначений лист надісланий 19.02.2022 року та отриманий позивачем 29.01.2022 року (а.с. 54).

25.01.2022 року головний спеціаліст відділу інспекційної роботи та дозвільних процедур Управління, прибувши на об`єкт, зафіксувала факт недопущення на об`єкт перевірки посадових осіб органів ДАБК (акт від 25.01.2022 року за №5) (а.с.18).

При цьому було зазначено, що позивач була повідомлена про перевірку, на яку не з`явилася, на телефонні дзвінки не відповідача, про причини неможливості з`явитися на об`єкт будівництва в зазначений день та час Управління не повідомляла, що свідчить про факт недопущення посадових осіб Управління до проведення позапланової перевірки.

Вказане порушення зафіксовано протоколом про адміністративне правопорушення від 25.01.2021 за №14 та винесено припис від 25.01.2022 №9 (а.с. 15-17).

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 19 Конституції України, правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні правовідносини, що виникли між сторонами, регулюються Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 № 3038-VI (далі-Закон №3038-VI), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі - Порядок №553), Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04. 2007 № 877-V (далі-Закон № 877-V).

Згідно з частиною 1 статті 41 Закону №3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно з абзацом 3 частини 1 статті 41 Закону №3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до пункту 1 частини 3 статті 41 Закону № 3038-VI, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів.

Пунктом 1 Порядку №533 визначено, що цей Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо суб`єктів містобудування (юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців) на об`єктах будівництва органи державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, пункту 3 статті 22 Прикінцеві положення Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності .

Відповідно до статті 3 Закону № 877-V, державний нагляд (контроль) здійснюється, зокрема, за принципами: гарантування прав та законних інтересів кожного суб`єкта господарювання; об`єктивності та неупередженості здійснення державного нагляду (контролю), неприпустимості проведення перевірок суб`єктів господарювання за анонімними та іншими безпідставними заявами, а також невідворотності відповідальності осіб за подання таких заяв; здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом; невтручання органу державного нагляду (контролю) у діяльність суб`єкта господарювання, якщо вона здійснюється в межах закону.

Частина 3 статті 6 Закону № 877-V передбачає, що суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Згідно з частиною 11 статті 4 Закону № 877-V, плановий чи позаплановий захід щодо суб`єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником. Плановий чи позаплановий захід щодо фізичної особи - підприємця має здійснюватися за його присутності або за присутності уповноваженої ним особи.

Відповідно до пункту 5 Порядку №533, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Згідно з абзацом 1 пункту 7 Порядку № 553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до абзацу 11 пункту 7 Порядку № 553, під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки

Відповідно до пункту 9 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Згідно до пункту 12 Порядку №553, посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані:

у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством;

дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами;

ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством;

за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю;

надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Пунктом 14 Порядку №553 передбачено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Тобто, за умови дотримання процедури призначення перевірки та оформлення документів, що їй передують, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю мають право безперешкодного доступу до об`єктів.

Судом встановлено, що позивач 29.01.2022 року отримала лист від 19.01.2022 року №01-46/41, в якому зазначено прохання надати доступ до об`єкта будівництва за присутності суб`єкта містобудування 25.01.2022 року о 10:00 годинна (а.с.19-20).

Отже, встановлені обставини справи свідчать, що на час виходу відповідача 1 на об`єкт для перевірки, органу, що здійснює державний архітектурно-будівельний контроль, було достеменно відомо про те, що позивач не обізнаний про позапланову перевірку та свій обов`язок з`явитись до перевірки та допустити до приміщень посадових осіб відповідача 2.

Незважаючи на факт неповідомлення належним чином позивача про проведення позапланової перевірки, посадовими особами відповідача було складено акти про не допуск до перевірки.

Враховуючи те, що позивач не була належним чином повідомлена про призначення та проведення перевірки, у посадових осіб були відсутні підстави й для складання акту про не допуск їх до перевірки, оскільки відсутніми є докази того, що позивач знала про позаплановий захід державного архітектурно-будівельного контролю та умисно не прибула до місця проведення перевірки, або вчинили інші дії для недопущення осіб до перевірки.

Таким чином, відсутні і підстави для складення припису №9 від 25.01.2022 року.

Закріплений у ч. 1 ст. 11 КАС України, принцип змагальності сторін передбачає, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч.1 ст.69 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Відповідно до ч.1 ст. 138 КАС України, предметом доказування є обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги чи заперечення або які мають інше значення для вирішення справи (причини пропущення строку для звернення до суду тощо) та які належить встановити при ухваленні судового рішення у справі.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Зазначені вище обставини, які досліджені судом у ході розгляду даної справи, в їх сукупності - дають підстави вважати, що відповідачем при прийнятті оскаржуваного припису не проведено всебічного, повного та об`єктивного дослідження та зібрання фактичних даних по справі, а тому, за відсутності належного дослідження відповідачем питання щодо наявності чи відсутності в діях позивача складу правопорушення, оскаржений позивачем припис є протиправним та підлягає скасуванню.

Враховуючи наведенні у справи норми суд зазначає, що проведення перевірок є обов`язком відповідача як суб`єкта владних повноважень, наділеного відповідними функціями, з метою здійснення контролю за додержанням суб`єктами господарювання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, а у разу виявлення порушень суб`єктом господарювання, щодо якого здійснюється перевірка, вказаних вимог законодавства, відповідач як суб`єкт владних повноважень вправі складати приписи про їх усунення, які є обов`язковим для виконання таким суб`єктом господарювання.

Враховуючи викладене, складання приписів є безпосереднім обов`язком відповідача 1 як суб`єкта владних повноважень.

Отже суд відмовляє у задоволенні частині вимог щодо визнання протиправними дій відповідача1 щодо складання оскаржуваного припису.

Враховуючи викладене, позов підлягає частковому задоволенню.

Відповідно до ч. 1 та 3 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. При частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 243-246 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного спеціалісту відділу Інспекційної роботи та дозвільних процедур Управління ДАБК міської ради м. Кропивницького Євдокімової Анни Анатоліївни, Управління ДАБК міської ради м. Кропивницького про визнання протиправними дій та скасування припису - задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати припис Управління Державного архітектурно-будівельного контролю міської ради м. Кропивницького №9 від 25.01.2022 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

В решті позовних вимог - відмовити.

Стягнути на користь ОСОБА_1 ( код НОМЕР_1 ) понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 496,20 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Управління Державного архітектурно-будівельного контролю міської ради м. Кропивницького ().

Рішення суду набирає законної сили в порядку та строки, передбачені ст. 255КАС України.

Рішення суду може бути оскаржено до Третього апеляційного адміністративного суду, шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складення повного тексту.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду О.С. Петренко