Справа № 380/9968/21
Суддя: Нос Степан Петрович
Дата ухвалення: 2022-05-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 травня 2022 рокуЛьвівСправа № 380/9968/21 пров. № А/857/972/22

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Носа С.П.;

суддів Кухтея Р.В., Шевчук С.М.;

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Львові апеляційну скаргу ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ) на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 30 листопада 2021 року у справі № 380/9968/21 (головуючий суддя Сидор Н.Т., м. Львів) за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ) про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В:

18 червня 2021 року ОСОБА_1 звернувся в суд з адміністративним позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ), в якому просив визнати протиправними дії відповідача щодо відмови позивачу у підготовці та поданні до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області довідок про розмір грошового забезпечення за посадою, відповідною (аналогічною) його останній перед звільненням штатній посаді станом на 29 січня 2020 року та на січень 2021 року, виходячи із розрахункової величини прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року; зобов`язати відповідача підготувати та подати до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області довідки про розмір грошового забезпечення позивача за посадою, відповідною (аналогічною) його останній перед звільненням штатній посаді станом на 29 січня 2020 року та на січень 2021 року, виходячи із розрахункової величини прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 № 2262-ХІІ «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», статті 9 Закону України від 20.12.1991 № 2011-ХІІ «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», із зазначенням відомостей про розміри грошового забезпечення, враховуючи відповідні оклади за посадою, військовим (спеціальним) званням, процентну надбавку за вислугу років, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, для проведення з 01 лютого 2020 року та з 01 лютого 2021 року перерахунку розміру пенсії за вислугу років.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 30 листопада 2021 року позов задоволено в повному обсязі.

Не погодившись з прийнятим рішенням, Адміністрація Державної прикордонної служби України (військова частина НОМЕР_1 ) подала апеляційну скаргу, в якій просила скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове, яким відмовити в задоволенні адміністративного позову в повному обсязі.

Доводи апеляційної скарги обґрунтовує тим, що оскаржуване рішення є незаконним та необґрунтованим, прийняте з порушенням норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи. Зокрема, зазначає, що Адміністрація Держприкордонслужби при здійсненні розрахунків дотримувалася положень діючої Постанови № 704. З 1 березня і на сьогоднішній день Постановою № 704 не передбачено встановлення у грошовому забезпеченні діючим військовослужбовцям нових розмірів посадових окладів та окладів за військовим званням, а також відсоткової надбавки за вислугу років, у зв`язку із залишенням у примітках до додатків 1,12,13,14 іншої розрахункової величини, що множиться на відповідний тарифний коефіцієнт. Відповідно з 01.03.2018 і на цей час для призначення пенсій щойно звільненим військовослужбовцям враховуються ті самі розміри посадових окладів та окладів за військовим званням, а також відсоткової надбавки за вислугу років, які було визначено станом на 1 березня 2018 року шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 01.03.2018 на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1,12,13 і 14.

Суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження) (п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України).

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши обставини справи та доводи апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про те, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з наступних підстав.

Встановлено, що 08.07.2019 наказом Голови Державної прикордонної служби України № 705-ОС ОСОБА_1 виключено з 02 серпня 2019 року із списків особового складу та усіх видів забезпечення Адміністрації Державної прикордонної служби України.

26.03.2021 на адресу Адміністрації Державної прикордонної служби України скеровано звернення про видачу документів для перерахунку основного розміру пенсії за вислугу років, а саме: виготовити та направити до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області довідку про розмір грошового забезпечення позивача за посадою, відповідною (аналогічною) його останній перед звільненням штатній посаді станом на 29.01.2020 відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 № 2262-ХІІ «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» із розрахунку посадового окладу, окладу за військовим званням та всіх інших видів грошового забезпечення, які розраховуються з урахуванням розміру посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням відповідно до первинної редакції п. 4 постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня 2020 року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року) на відповідний тарифний коефіцієнт, згідно з додатками 1, 12, 13, 14, для проведення з 01.02.2020 перерахунку пенсії ОСОБА_1 ; виготовити та направити до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 за посадою, відповідною (аналогічною) його останній перед звільненням штатній посаді станом на січень 2021 року відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 № 2262-ХІІ «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» із розрахунку посадового окладу, окладу за військовим званням та всіх інших видів грошового забезпечення, які розраховуються з урахуванням розміру посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням відповідно до первинної редакції п. 4 постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня 2021 року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року) на відповідний тарифний коефіцієнт, згідно з додатками 1, 12, 13, 14, для проведення з 01.02.2020 перерахунку пенсії позивача.

Також встановлено, що у відповідь на вказане звернення Адміністрація Державної прикордонної служби України листом № 115-7921/0/6-21- Вих від 07.04.2021 повідомила, що за відсутності з 01.03.2018 факту підвищення грошового забезпечення в частині збільшення розмірів посадових окладів та окладів за військовим званням діючим військовослужбовцям, відсутні підстави для інформування Пенсійного фонду України про настання підстав для перерахунку пенсій колишнім військовослужбовцям за відповідною (аналогічною) посадою, а відтак, і для підготовки відповідних довідок та їх надсилання до 25-ти регіональних Головних управлінь Пенсійного фонду України, зокрема для підготовки та надсилання до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області оновлених довідок для перерахунку з 01.02.2020 та з 01.01.2021 пенсії позивача.

Згідно із ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Судом апеляційної інстанції здійснено перевірку висновків суду першої інстанції щодо відповідності дій відповідача вимогам ч. 2 ст. 2 КАС України, внаслідок чого суд апеляційної інстанції погоджується з такими та вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до статті 9 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» (далі - Закон №2011-XII) держава гарантує військовослужбовцям достатнє матеріальне, грошове та інші види забезпечення в обсязі, що відповідає умовам військової служби, стимулює закріплення кваліфікованих військових кадрів. Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері праці та соціальної політики, інші центральні органи виконавчої влади відповідно до їх компетенції розробляють та вносять у встановленому порядку пропозиції щодо грошового забезпечення військовослужбовців.

До складу грошового забезпечення входять: посадовий оклад, оклад за військовим званням; щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премія); одноразові додаткові види грошового забезпечення. Грошове забезпечення визначається залежно від посади, військового звання, тривалості, інтенсивності та умов військової служби, кваліфікації, наукового ступеня і вченого звання військовослужбовця. Грошове забезпечення підлягає індексації відповідно до закону (частини друга і третя статті 9 Закону № 2011-XII).

Частиною четвертою статті 9 Закону № 2011-ХІІ передбачено, що грошове забезпечення виплачується у розмірах, що встановлюються Кабінетом Міністрів України, та повинно забезпечувати достатні матеріальні умови для комплектування Збройних Сил України, інших утворених відповідно до законів України військових формувань та правоохоронних органів кваліфікованим особовим складом, враховувати характер, умови служби, стимулювати досягнення високих результатів у службовій діяльності.

30.08.2017 Кабінетом Міністрів України прийнято постанову № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» (далі Постанова № 704), якою, зокрема, затверджено тарифну сітку розрядів і коефіцієнтів посадових окладів військовослужбовців з числа осіб рядового, сержантського і старшинського складу, офіцерського складу (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу згідно з додатком 1, а також схему тарифних коефіцієнтів за військовим (спеціальним) званням військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу згідно з додатком 14.

Пунктом 4 Постанови №704 (в редакції чинній до 24.02.2018) установлено, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14.

21.02.2018 Кабінетом Міністрів України прийнято постанову № 103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб», яка набрала чинності 24.02.2018.

Зокрема, Постановою № 103 внесено зміни до Постанови № 704, внаслідок яких пункт 4 Постанови № 704 викладено у новій редакції: "4. Установити, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14.".

Отже, з 24.02.2018 змінено розрахункову величину, з якої обчислюються розміри посадових окладів та окладів за військовими (спеціальними) званнями, а саме - замість «розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року)» передбачено використання «розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року».

Разом з тим, Постановою № 103 не внесено зміни у додатки 1, 12, 13, 14 до Постанови № 704.

Так, у Додатку 1 до постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 р. № 704 зазначено, що посадові оклади за розрядами тарифної сітки визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт. У разі коли посадовий оклад визначений у гривнях з копійками, цифри до 4,99 відкидаються, від 5 і вище - заокруглюються до десяти гривень.

02.03.2018 наказом Міністерства внутрішніх справ України № 169 «Про затвердження схем тарифних розрядів за посадами осіб офіцерського складу Державної прикордонної служби України» затверджено схему тарифних розрядів за посадами осіб офіцерського складу центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони державного кордону, його територіального органу та Управління інформації.

Відповідно до п. 13 Розділу ІІІ «Регіональні управління» Схеми тарифних розрядів за посадами осіб офіцерського складу центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони державного кордону, його територіального органу та Управління інформації, за посадою начальник відділу у складі департаменту (управління), на якій проходив військову службу позивач, встановлено 47 тарифний розряд та тарифний коефіцієнт 4,72.

Як вбачається із особових карток грошового забезпечення позивача за 2018-2019 роки із травня 2018 року розмір посадового окладу позивача становить 8320,00 грн, а оклад за військовим званням становить 1480, 00 грн. (військове звання полковник).

Судом встановлено, що розмір посадового окладу та окладу за військовим званням, позивачу визначено шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14.", а саме: посадовий оклад визначено: 1762 грн (прожитковий мінімум станом на 01.01.2018) Х 4,72 (тарифний коефіцієнт за займаною посадою) = 8320,00 грн; оклад за військовим званням - 1762 грн (прожитковий мінімум станом на 01.01.2018) Х 0,84 (тарифний коефіцієнт за займаною посадою) = 1480,08 грн.

Відповідно до приміток до Додатку 1 до постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 р. № 704 у разі коли посадовий оклад визначений у гривнях з копійками, цифри до 4,99 відкидаються, від 5 і вище - заокруглюються до десяти гривень.

З наведених підстав розмір посадового окладу позивача становив 8320,00 грн та оклад за військовим званням становив 1480, 00 грн, оскільки відповідачем відповідно до приміток до Додатку 1 до постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 р. № 704 відкинуто цифри до 4,99 (копійки).

Отже, з наведеного слідує, що відповідач під час визначення розміру посадового окладу та окладу за військовим званням позивача керувався пунктом 4 Постанови №704 в редакції Постановив № 103, тобто після внесення змін.

Так, відповідно до пункту 4 Постанови №704 (в редакції чинній до внесення змін Постановою №103) установлено, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14.

Пунктом 6 Постанови № 103 від 21.02.2018 внесено зміни до Постанови № 704, внаслідок яких пункт 4 Постанови № 704 викладено у новій редакції: "4. Установити, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14.".

29.01.2020 постановою Шостого апеляційного адміністративного суду у справі №826/6453/18, визнано протиправним та скасовано п. 6 постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №103 "Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб", яким, зокрема, в пункт 4 постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" внесені зміни.

28.10.2020 постановою Кабінету Міністрів України № 1038 «Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 23.11.2006 № 1644 і від 30.08.2017 № 704» (набрала чинності 03.11.2020) внесено зміни до Додатку 1 до постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 р. № 704, відповідно до яких примітки до Додатку викладено у новій редакції: «Посадові оклади за розрядами тарифної сітки визначаються в порядку, встановленому пунктом 4 постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 р. № 704. У разі коли розмір окладу визначено у гривнях з копійками, цифри до 4,99 відкидаються, від 5 і вище заокруглюються до 10 гривень».

Отже, саме з 29.01.2020 - дня набрання законної сили рішенням Шостого апеляційного адміністративного суду у справі № 826/6453/18 діє редакція пункту 4 Постанови №704, яка діяла до зазначених змін.

А тому, з 29.01.2020 розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1,12,13,14.

Аналогічні правові висновки щодо дії Постанови № 704 у попередній редакції із огляду на скасування судовим рішенням внесених змін висловлено Верховним Судом у постанові від 17.12.2019 у зразковій справі № 160/8324/19, яка залишена без змін Постановою Великої Палати Верховного Суду від 24.06.2020.

З вищенаведених підстав, суд відхиляє доводи апелянта про те, що після скасування постановою Шостого апеляційного адміністративного суду у справі № 826/6453/18 п. 6 постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 № 103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб», Кабінетом Міністрів України жодних змін у п. 4 постанови Кабінету Міністрів України № 704 не внесено та не встановлено іншого порядку обрахунку розмірів посадових окладів та окладів за військовим званням для діючих військовослужбовців усіх силових структур, у тому числі Адміністрації ДПС України.

Суд зазначає, що законодавством не передбачено необхідності прийняття будь-яких додаткових рішень (внесення змін), у разі скасування окремих норм права у судовому порядку, оскільки у разі скасування внесених змін діє попередня редакціям цих норм.

Разом з тим, згідно з пунктом 3 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідна положення» Закону України від 06.12.2016 № 1774-VІІІ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України», який набрав чинності з 01.01.2017, мінімальна заробітна плата після набрання чинності цим Законом не застосовується як розрахункова величина для визначення посадових окладів та заробітної плати працівників та інших виплат. До внесення змін до законів України щодо незастосування мінімальної заробітної плати як розрахункової величини вона застосовується у розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня календарного року, починаючи з 1 січня 2017 року.

Існування у цьому випадку правової колізії між нормами пункту 3 розділу ІІ Закону України від 06.12.2016 № 1774-VІІІ та пунктом 4 Постанови №704 у редакції до внесення змін Постановою № 103, вирішується на користь положень Закону як акта права вищої юридичної сили.

Висновки Великої Палати Верховного Суду, які викладені у постанові від 11.12.2019 у справі №240/4946/18 щодо застосування норм права, а саме пункту 3 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 06.12.2016 №1774-VІІІ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України», за якою після набрання чинності цим Законом положення нормативно-правових актів щодо обчислення виплат у процентному співвідношенні до мінімальної заробітної плати застосуванню не підлягають.

У цьому випадку постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2020 у справі №826/6453/18 відновлено редакцію п. 4 Постанови № 704, яка діяла до внесення змін, однак мінімальна заробітна плата не може застосовуватися як розрахункова величина відповідно до пункту 3 розділу ІІ Закону України від 06.12.2016 №1774-VІІІ.

Разом з тим, необхідно звернути увагу на те, що з 29.01.2020 пункт 4 Постанови № 704 в первинній редакції від 01.03.2018 містить також норму, згідно з якою розміри посадового окладу та окладу за військовими (спеціальними) званнями мають визначатися шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року.

Суд наголошує, що 29.01.2020 постановою Шостого апеляційного адміністративного суду у справі №826/6453/18 скасовано зміни, внесені до Постанови № 704, саме в частині, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14.".

Отже, з 29.01.2020 розміри посадових окладів та окладів за військовими (спеціальними) званнями жодним чином не могли визначатися шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року, оскільки вказані зміни були скасовані у судовому порядку постановою Шостого апеляційного адміністративного суду у справі № 826/6453/18 від 29.01.20201.

Таким чином, з 29 січня 2020 року позивач набув право на обчислення розміру грошового забезпечення, що враховується для обчислення його пенсії, з урахуванням розміру посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням визначеного шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня 2020 року на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14 до постанови № 704, відповідно з 01 січня 2021 року набув право на обчислення розміру грошового забезпечення, що враховується для обчислення його пенсії, з урахуванням розміру посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням визначеного шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня 2021 року на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14 до постанови № 704.

З огляду на наведене, суд дійшов висновку, що відповідач безпідставно, без законних на те підстав, керувався положеннями пункту 4 Постанови №704 у редакції Постанови №103.

З огляду на викладене, суд доходить висновку про обґрунтованість позовної вимоги про визнання протиправності дій відповідача щодо відмови позивачу у підготовці та поданні до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області довідок про розмір грошового забезпечення за посадою, відповідною (аналогічною) його останній перед звільненням штатній посаді станом на 29 січня 2020 року та на січень 2021 року, виходячи із розрахункової величини прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, а відповідно, підлягає задоволенню і похідна позовна вимога.

Колегія суддів також враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Також згідно позиції Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформованої, зокрема у справах Салов проти України (заява № 65518/01; пункт 89), Проніна проти України (заява № 63566/00; пункт 23) та Серявін та інші проти України (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Відповідно до ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а ст.17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Таким чином, доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи.

За наведених обставин колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду, тому оскаржуване рішення слід залишити без змін.

Керуючись ст. 243, ст. 308, ст. 311, п. 1 ч. 1 ст. 315, ст. 316, ч. 1 ст. 321, ст. 322, ст. 325 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Адміністрації Державної прикордонної служби України (військова частина НОМЕР_1 ) - залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 30 листопада 2021 року у справі № 380/9968/21 - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України.

Головуючий суддя С. П. Нос
судді Р. В. Кухтей
С. М. Шевчук