Справа № 580/8603/21
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2022-05-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

11 травня 2022 року справа № 580/8603/21

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Трофімової Л.В. перевірив матеріали адміністративного позову у справі № 580/8603/21

за позовом ТОВ «Чорна Кам`янка» (вул. Молодіжна 1, с. Поминик (Вікторівка), Маньківскький район, Черкаська область, код ЄДПРОУ 32837408) в особі голови комісії з припинення Франчука Вадима Вікторовича ( АДРЕСА_1 )

до Головного управління ДПС України у Черкаській області (вул. Хрещатик 235, м. Черкаси, 18002, )

про визнання протиправною бездіяльності та стягнення коштів, постановив ухвалу.

22.10.2021 вх. № 41193/21 ТОВ «Чорна Кам`янка» в особі голови комісії з припинення Франчука В.В., звернувшись до Черкаського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС України в Черкаській області, просило:

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління ДПС України в Черкаській області, щодо непогашення пені у сумі 489 584 (чотириста вісімдесят дев`ять тисяч п`ятсот вісімдесят чотири гривні) 07 грн, нараховану за несвоєчасно погашену заборгованість з відшкодування ПДВ за період з 01.03.2020 до 21.05.2021;

- стягнути з державного бюджету України через ГУ ДКС у Черкаській області на користь ТОВ «Чорна Кам`янка» пеню у сумі 489 584,07 грн (чотириста вісімдесят дев`ять тисяч п`ятсот вісімдесят чотири гривні сім копійок) за несвоєчасне погашення заборгованості з відшкодування ПДВ за період з 01.03.2020 до 21.05.2021;

- стягнути на користь ТОВ «Чорна Кам`янка» (вул. Молодіжна, 1, с. Поминик (Вікторівка), Маньківський район, Черкаська обл., 20144, ) сплачений під час подання адміністративного позову судовий збір у сумі 9 613,76 грн, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень ГУ ДПС України в Черкаській області (, вул. Хрещатик, 235, м. Черкаси, 18000).

Агрофірма «Хлібороб» у формі ТОВ (як правонаступник) просить:

- замінити позивача у справі з ТОВ «Чорна Кам`янка» на Агрофірма «Хлібороб» у формі ТОВ ();

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Державної податкової служби України в Черкаській області щодо непогашення пені у сумі 489 584 (чотириста вісімдесят дев`ять тисяч п`ятсот вісімдесят чотири гривні) 07 грн, нараховану за несвоєчасно погашену заборгованість бюджету з відшкодування ПДВ за період з 01.03.2020 до 21.05.2021;

- стягнути з державного бюджету України через ГУ ДКС у Черкаській області на користь правонаступника ТОВ «Чорна Кам`янка» Агрофірми «Хлібороб» у формі ТОВ () пеню у сумі 489 584,07 грн (чотириста вісімдесят дев`ять тисяч п`ятсот вісімдесят чотири гривні сім копійок) за несвоєчасне погашення заборгованості з відшкодування ПДВ за період з 01.03.2020 до 21.05.2021;

- стягнути на користь Агрофірми «Хлібороб» у формі ТОВ (, с.Наливайка, Голованівський район, Кіровоградська область, 26512) сплачений ТОВ «Чорна Кам`янка» ( - запис про припинення 22.10.2021) під час подання адміністративного позову судовий збір у сумі 9 613,76 грн за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень ГУ ДПС України в Черкаській області (, вул. Хрещатик, 235, м. Черкаси, 18000).

У додатках надано розрахунок нарахування пені станом на 24.06.2020 ТОВ «Чорна Кам`янка», проте з дня подачі позову (коли і у якій справі не зазначено) на день фактичної сплати за період з 01.03.2020 по 21.05.2021. У матеріалах справи надано протокол загальних зборів учасників ТОВ «Чорна кам`янка» про припинення (реорганізацію) товариства шляхом приєднання до ТОВ агрофірми «Хлібороб» (). У разі реорганізації платника ПДВ шляхом злиття суму від`ємного значення ПДВ переносять до складу податкового кредиту правонаступника у наступному періоді після підписання передавального акта (п. 198.7 ПКУ), але таке перенесення можливе тільки якщо суму від`ємного значення підтвердила документальна податкова перевірка. Платник податку, який реорганізовується, подає заяву шляхом заповнення таблиці 2 додатку Д2 до декларації з ПДВ за останній звітний (податковий) період, а його правонаступник подає заяву шляхом заповнення таблиці 3 додатку Д2 після узгодження суми від`ємного значення за результатами документальної податкової перевірки. Під час реорганізації платника ПДВ шляхом злиття з іншим платником ПДВ варто пам`ятати (ІПК ДФСУ від 11.06.2019 № 2676/6/99-99-12-02-01-15/ІПК): якщо за результатами останнього податкового періоду особа має право на отримання бюджетного відшкодування, таке відшкодування мають надати протягом строків, визначених р. V ПКУ, незалежно від того, чи буде ця особа зареєстрованою як платник ПДВ на дату отримання такого бюджетного відшкодування, чи ні (п. 184.9 ПКУ).

Преюдицію утворюють виключно лише ті обставини, що безпосередньо досліджувалися і встановлювалися судом, що знайшло відображення в мотивувальній частині судового акта.

У справі № 580/781/20 встановлено: ГУ Державної казначейської служби України в Черкаській області надало відповідь за вих. № 05-12-01-10/813 від 03.02.2020, де повідомило, що за період з 03.04.2017 по 03.02.2020 відшкодування податку на додану вартість на рахунок ТОВ «Чорна Кам`янка» не проводилось у зв`язку з відсутністю його у Реєстрах заяв про повернення суми бюджетного відшкодування.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2019 у справі № 826/7380/15 зазначено: ефективним способом захисту, що забезпечить поновлення порушеного права позивача, є стягнення з Державного бюджету України через Головне управління Державної казначейської служби України на користь товариства заборгованості бюджету із відшкодування ПДВ та пені, нарахованої на суму такої заборгованості.

У додатках до позову, наданого ТОВ «Чорна кам`янка» () та заявах агрофірми «Хлібороб» не надано ліквідаційного балансу (у т.ч. з відображенням результатів урегулювання усіх спорів), передавального акта, податкової/фінансової/бухгалтерської звітності (з відповідними додатками) за останній звітний (податковий) період у додатках до позову, доказів нарахування контролюючим органом пені за прострочення сплати бюджетного відшкодування ТОВ «Чорна кам`янка» за період 01.03.2020 до 21.05.2021 у сумі 489584 грн 07 коп у відповідь на лист від 24.06.2021 у контексті обраного способу захисту «стягнути суму» - тому в ухвалі без руху йшлося про обрання належного способу захисту відповідно до вимог статті 5 КАС України, що не усунуто.

Пояснення «на виконання вимог ухвали суду про усунення недоліків» без надання відповідної редакції позову з додатками у кількості необхідній для сторін з дотриманням вимог ст.160-161 КАС України не свідчить про виконання вимог суду, що може бути розцінене як зловживання процесуальними правами і неправомірним впливом на суд, коли директор С.В.Лопатинський стверджує: «прийняти виконання ухвали суду шляхом отримання даного листа на офіційну електронну адресу суду»; «про можливість/необхідність зміни первісного позивача», проте позову у відповідній редакції позивачем не надано; «фактично первісний позивач передав свої права вимоги іншій юридичній особі та припинив свою діяльність», проте не усуває недоліки оформлення позову з наданням кількості примірників, але «черговий раз просить замінити первісного позивача».

Позаяк до позову не надано фінансової, податкової, бухгалтерської звітності та відповідних доказів нарахування/обчислення заявленої суми саме до стягнення (безспірної), суд першої інстанції, не встановив особи, якій належить право вимоги з метою допустити заміну первинного позивача належним позивачем.

Згідно з п.183.17 ст.183 Податкового кодексу України особа, утворена в результаті реорганізації платника податку (крім особи, утвореної шляхом перетворення), реєструється платником податку як інша новоутворена особа в порядку, визначеному цим Кодексом, у тому числі у разі, коли до такої особи перейшли обов`язки із сплати податку у зв`язку з розподілом податкових зобов`язань чи податкового боргу. Реєстрація діє до дати анулювання реєстрації платника податку, яка проводиться шляхом виключення з реєстру платників податку (п. 184.1 ст.184 Кодексу №2755). У разі якщо сума надміру сплачених грошових зобов`язань або невідшкодованих податків та зборів платника податків перевищує суму грошових зобов`язань або податкового боргу з інших податків, сума перевищення перераховується в розпорядження правонаступників такого платника податків пропорційно його частці в майні, що розподіляється, згідно з розподільним балансом або передаточним актом, а у разі отримання цілісного майнового комплексу державного або комунального підприємства в оренду чи концесію сума перевищення перераховується в розпорядження платника податків - орендаря чи концесіонера згідно з передаточним балансом або актом (п.98.9 ст.98 Кодексу№2755). Згідно з п.140.4.5 ст.140 Кодексу№2755 платником податку - правонаступником на суму від`ємного значення об`єкта оподаткування платника податку, що реорганізується шляхом: приєднання, злиття, перетворення - у періоді затвердження передавального акта. При проведенні реорганізації від`ємне значення об`єкта оподаткування податкового (звітного) періоду, що обліковувалося у платника податку, що припиняється, на дату затвердження передавального акта або розподільчого балансу, зменшує фінансовий результат до оподаткування платника податку - правонаступника в сумі, що не перевищує суму власного капіталу платника податку, що припиняється, станом на кінець попереднього податкового (звітного) року та за умови, що платник податку, що припиняється, та платник податку - правонаступник були пов`язаними особами більше ніж вісімнадцять послідовних місяців до дати завершення приєднання (злиття). Відповідно до п.198.7 ст.198 Кодексу №2755 сума від`ємного значення, що нналежить включенню до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду платника, що реорганізується шляхом: приєднання, злиття, перетворення, - підлягає перенесенню до складу податкового кредиту правонаступника у наступному періоді після підписання передавального акта відповідно до законодавства.

Верховний Суд у справі № 911/2139/19 зазначив: позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, що складається з двох елементів: предмета і підстави позову. Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про "доповнення" або "уточнення" позовних вимог, або заявлення "додаткових" позовних вимог.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу. Перевіривши позовну заяву, суд вважає, що вона належить залишенню без руху у зв`язку з наявними в ній недоліками.

Згідно із частиною першою статті 5 КАС України кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист визначеним законом шляхом.

Суд враховував практику Європейського суду з прав людини, сформульовану в рішеннях від 20.05.2010 у справі Пелевін проти України (пункт 27), від 30.05.2013 у справі Наталія Михайленко проти України (пункт 31) де зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності, позаяк право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою: регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб. Суд брав до уваги позицію Європейського суду з прав людини, сформовану, зокрема, у пункті 55 справи Kreuz проти Польщі, 28249/95, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти.

Відповідно до ч.4 ст. 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з пунктами 4, 5, 9 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України у позовній заяві має бути зазначений зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, є підставою для прийняття судом рішення про відмову в позові (постанова Верховного Суду у справі № 1340/4630/18 ЄДРСР 83647809).

Для відкриття провадження у справі недостатньо лише твердження, наведеного у позовній заяві, варто зазначити про порушення права або законного інтересу позивача. У позовній заяві особа повинна зазначити, який саме її права (інтерес) порушено та в чому розуміється; є персоналізованим (суб`єктивним), тобто належить конкретній особі - позивачу (на це вказує слово «її»); суб`єктом порушення позивач вважає суб`єкта владних повноважень у відповідний період часу, проте у контексті критеріїв частини 2 статті 2 КАС України обгрунтування не надано стосовно агрофірми «Хлібороб».

Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 2, 6-16, 19, 121, 139, 160, 161, 169, 241, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Продовжити строк для усунення недоліків за адміністративним позовом Агрофірми «Хлібороб» у формі ТОВ до Головного управління ДПС України у Черкаській області () про визнання протиправною бездіяльності та стягнення коштів.

Недоліки можуть бути усунуті шляхом надання позовної заяви із позовними вимогами на захист якого саме права та/або інтересу Агрофірми «Хлібороб» у формі ТОВ з підтвердженням обставин доказами з огляду на критерії частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у контексті непогашення нарахованої контролюючим органом суми; обрання належного способу захисту відповідно до ст. 5 КАС України щодо стягнення нарахованої/ненарахованої суми, наданням доказів на підтвердження обгрунтування позовних вимог.

Повідомити про недопустимість зловживання процесуальними правами.

Надати позивачеві для усунення вказаних вище недоліків позовної заяви 10 днів з дати отримання (оприлюднення в ЄДРСР, Електронному кабінеті системи Електронний суд) копії даної ухвали.

У разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та не оскаржується.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА