Справа № 160/22296/21
Суддя: Кучма Костянтин Сергійович
Дата ухвалення: 2022-04-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді - Кучми К.С., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін у письмовому провадженні адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування вимоги, зобов`язання вчинити певні дії, -
Позивач звернулася до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою, в якій з урахуванням її уточнень та доповнень від 22.02.2022 року, просила:
- зобов`язати відповідача здійснити коригування облікових даних інформаційної системи органу доходів та зборів шляхом вилучення відомостей про нараховану недоїмку (заборгованість) зі сплати єдиного соціального внеску у розмірі 21 030,902 грн.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.02.2022 року було відкрито провадження по даній справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, а саме після надання 07.02.2021 року позивачем до суду документу про сплату судового збору в розмірі 908 грн., на виконання ухвали суду від 19.11.2021 року про залишення даного позову без руху.
Також 30.03.2022 року відповідачем було подане клопотання про витребування у позивача відомостей та належним чином засвідчених доказів, а саме: довідки за формою ОК-5 «Індивідуальні відомості про застраховану особу» та довідки за формою ОК-7 «Індивідуальні відомості про застраховану особу».
19.04.2022 року від позивача до суду надійшла відповідь на відзив разом із довідками за формою ОК-5 «Індивідуальні відомості про застраховану особу» та ОК-7 «Індивідуальні відомості про застраховану особу».
Відповідно до ч.1 ст.257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.
Частинами 5, 8 ст.262 КАС України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
За викладених обставин, відповідно до вимог статей 258, 262 КАС України, справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, у письмовому провадженні.
Дослідивши матеріали справи, враховуючи позицію сторін, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному та об`єктивному розгляді обставин справи, суд встановив наступні обставини справи.
Судом встановлено, що за даними інформаційної системи податкового органу, ОСОБА_1 перебувала на обліку в Лівобережній ДПІ (Самарський район) Головного управління ДПС у Дніпропетровській області з 18.11.1995 р. по 08.04.2019 р., як фізична особа - підприємець на загальній системі оподаткування та відповідно до пункту 4 частини першої статті 4 Закону №2464 є платником єдиного внеску. Стан платника: 11 - припинено, але не знято з обліку (КОР не пусті).
Згідно з нормами частини п`ятої статті 8 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» № 2464-VI єдиний внесок для всіх платників єдиного внеску (крім пільгових категорій) встановлено у розмірі 22 відсотки до визначеної бази нарахування єдиного внеску.
Законом України від 21 грудня 2016 року № 1801-VIII «Про Державний бюджет України на 2017 рік» встановлений розмір мінімальної заробітної плати, який з 01 січня 2017 року складав 3 200,00 грн., відповідно мінімальний страховий внесок складав 704,00 грн. (3 200,00 х 22 відсотки).
Отже, сума мінімального страхового внеску у 2017 році складала 704,00 грн. за місяць (8448,00 грн. за 2017 рік), так як відповідно до Закону України від 21 грудня 2016 року №1801-VIII «Про Державний бюджет України на 2017 рік» розмір мінімальної заробітної плати складав 3 200,00 грн. (3 200,00 х 22 відсотки).
Сума мінімального страхового внеску за місяць у 2018 році складала 819,06 грн., так як відповідно до Закону України від 07 грудня 2017 року № 2246-VIII «Про Державний бюджет України на 2018 рік» розмір мінімальної заробітної плати встановлений 3 723,00 грн. (3723,00 х 22 відсотки).
Сума мінімального страхового внеску за місяць у 2019 році складала 918,06 грн., так як відповідно до Закону України від 23 листопада 2018 року № 2629-VIII «Про Державний бюджет України на 2019 рік» розмір мінімальної заробітної плати складав 4 173,00 грн. (4173,00 х 22 відсотки).
З метою ведення контролю за сплатою єдиного внеску по зазначеній категорії платників ДПС України розроблено алгоритм відображення в ІКП сум квартальних нарахувань з єдиного внеску.
Так, станом на 15.06.2021 р. за даними інтегрованої картки платника по коду бюджетної класифікації 71040000 (далі - ІКП) позивачу були автоматично розраховані нарахування єдиного внеску на загальну суму 21 030,90 грн., а саме:
- за 2017 рік у сумі 8 448 грн., граничний строк сплати до 09.02.2018 р.;
- за І квартал 2018 року у сумі 2 457,18 грн., граничний строк сплати до 19.04.2018 р.;
- за ІІ квартал 2018 року у сумі 2 457,18 грн., граничний строк сплати до 19.07.2018 р.;
- за ІІІ квартал 2018 року у сумі 2 457,18 грн., граничний строк сплати до 19.10.2018 р.;
- за VІ квартал 2018 року у сумі 2 457,18 грн., граничний строк сплати до 19.01.2019 р.;
- за І квартал 2019 року у сумі 2 754,18 грн., граничний строк сплати до 19.04.2019 р.
Станом на 15.06.2021 року в інтегрованій картці платника заборгованість з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування по коду бюджетної класифікації 71040000 «Єдиний внесок для фізичних осіб-підприємців, у тому числі, які обрали спрощену систему оподаткування та осіб, які провадять незалежну професійну діяльність» ОСОБА_1 складає 21 030,90 грн.
Позивачем за період з 01.01.2017 р. по теперішній час єдиний внесок не сплачувався. Звіти про суми нарахованого доходу застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску та декларації про майновий стан та доходи за період 2013 по 2019 роки не надавалися.
Аналізуючи виниклі між сторонами правовідносини, суд приходить до наступного.
Правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку визначені Законом України від 08.07.2010 р. №2464 Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне страхування (далі - Закон №2464), Інструкцією про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженого наказом МФУ від 20.04.2015 р. №449 (далі - Інструкція №449).
Згідно з частинами 2, 3 статті 9 Закону №2464, обчислення єдиного внеску здійснюється на підставі бухгалтерських та інших документів, відповідно до яких провадиться нарахування (обчислення) або які підтверджують нарахування (обчислення) виплат (доходу), на які відповідно до цього Закону нараховується єдиний внесок. Обчислення єдиного внеску органами доходів і зборів у випадках, передбачених цим Законом, здійснюється на підставі актів перевірки правильності нарахування та сплати єдиного внеску, звітності, що подається платниками до органів доходів і зборів, бухгалтерських та інших документів, що підтверджують суми виплат (доходу), на суми яких (якого) відповідно до цього Закону нараховується єдиний внесок.
В силу ч.8 вказаної статті Закону №2464 платники єдиного внеску, зазначені у пункті 5 частини першої статті 4 цього Закону, зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний рік, до 1 травня наступного року. Платники єдиного внеску, зазначені у пункті 5 частини першої статті 4 цього Закону, зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний рік, до 1 травня наступного року.
Так, відповідно до форми ОК-7 за 2012-2021 роки, виданої Пенсійним фондом України позивач дійсно працювала у ТОВ «Магазин №280 «Слов`янский», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .
Відповідно до п.1 ч.1 ст.4 Закону №2464, платниками єдиного внеску є роботодавці: підприємства, установи та організації, інші юридичні особи, утворені відповідно до законодавства України, незалежно від форми власності, виду діяльності та господарювання, які використовують працю фізичних осіб на умовах трудового договору (контракту) або на інших умовах, передбачених законодавством, чи за цивільно-правовими договорами (крім цивільно-правового договору, укладеного з фізичною особою - підприємцем, якщо виконувані роботи (надавані послуги) відповідають видам діяльності відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців), у тому числі філії, представництва, відділення та інші відокремлені підрозділи зазначених підприємств, установ і організацій, інших юридичних осіб, які мають окремий баланс і самостійно ведуть розрахунки із застрахованими особами.
Згідно з ч.8 ст.4 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" фізична особа - підприємець позбавляється статусу підприємця з дати внесення до Єдиного державного реєстру запису про державну реєстрацію припинення підприємницької діяльності цією фізичною особою.
Відповідно до довідки форми ОК-7, виданої Пенсійним фондом України суми єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування були сплачені:
- за період з січня по грудень 2013 р. - ТОВ «Магазин №280 «Слов`янский»;
- за період з січня по грудень 2014 р. - ТОВ «Магазин №280 «Слов`янский»;
- за період з січня по грудень 2015 р. - ТОВ «Магазин №280 «Слов`янский»;
- за період з січня по жовтень 2016 р. - ТОВ «Магазин №280 «Слов`янский»;
- за період з січня по грудень 2018 р. - ОСОБА_7 ;
- за період з січня по грудень 2019 р. - ОСОБА_4 ;
- за період з січня по грудень 2020 р. - ОСОБА_5 ;
- за період з січня по грудень 2021 р. - ОСОБА_4 , ОСОБА_5 .
Згідно з частинами 1 та 2 статті 6 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.
Отже, з огляду на практику ЄСПЛ, за умови відсутності доходу від відповідної діяльності, зобов`язання платника податків виплатити державі додаткові кошти у вигляді сплати ЕСВ не відповідає критерію "пропорційності", адже не дотримано справедливої рівноваги між інтересами держави та інтересами особи - позивача, оскільки мета сплати єдиного внеску - страхування особи, в даних правовідносинах досягнута сплатою єдиного внеску роботодавцем.
Таким чином, враховуючи наведене, суд вважає, що оскільки позивач є застрахованою особою і єдиний внесок за неї нараховував та сплачував її роботодавець, у позивача відсутній обов`язок по сплаті вказаного внеску, оскільки фактично вона є найманим працівником, а не самозайнятою особою.
Відповідно до ч.4 ст.78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.
Так, відповідно до рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16.12.2019 року по справі №160/7459/19 адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування вимог про сплату боргу (недоїмки) було задоволено повністю, а саме:
- стягнуто на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у Дніпропетровській області понесені судові витрати на сплату судового збору у розмірі 768,40 грн.
Відповідно до ст.370 КАС України, судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами.
Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.
Враховуючи встановлені вище обставини та надані докази, суд вважає, що нарахування Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області недоїмки з єдиного внеску в сумі 20 030,90 грн. за період, коли позивач фактично не здійснювала діяльність як самозайнята особа, та не отримувала доходу, а вказаний внесок за неї сплачував роботодавець, є протиправною.
З огляду на відсутність у позивача боргу, вимоги про здійснення коригування відомостей в картці особового рахунку також є обґрунтованими.
Відображення податковим органом в інтегрованих картках платника податків відомостей щодо своєчасного нарахування та сплати податкових зобов`язань спричиняють правові наслідки саме для платника податку, оскільки від правомірності таких дій фактично залежить фінансовий стан платника податків у розрізі розрахунків із бюджетом, зокрема, щодо наявності та вірного розрахунку заборгованості перед бюджетом з урахуванням періоду її виникнення.
Відповідно до пункту 2 глави 1 розділу VI Порядку №5, визначення первинних показників щодо сум погашення податкового боргу (заборгованості зі сплати платежів до бюджетів) та заборгованості зі сплати єдиного внеску: первинними документами, на підставі яких в ІКП здійснюється погашення (зменшення) суми податкового боргу (заборгованості зі сплати платежів до бюджетів) та заборгованості зі сплати єдиного внеску, є, серед іншого рішення суду про вирішення питання по суті (скасування раніше прийнятих рішень щодо нарахування суми грошового зобов`язання та пені/суми єдиного внеску за результатами судового оскарження), яке набрало законної сили
Аналіз наведених положень Порядку свідчить, що відображення контролюючим органом в інтегрованій картці платника податків відомостей щодо своєчасного нарахування та сплати податкових зобов`язань створює певні наслідки для платника податків та наявність у останнього матеріально-правового інтересу, щоб дані інтегрованих карток правильно відображали фактичний стан розрахунків з бюджетом, відповідно належним способом захисту порушеного права позивача є вимога про зобов`язання відповідача здійснити дії по відображенню/коригуванню у її особовій картці дійсного стану зобов`язань перед бюджетом.
Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Частиною 1 ст.9 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно з частинами 1, 2 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до ч.3 ст.90 КАС України, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
За таких обставин, суд вважає за необхідне зобов`язати відповідача здійснити коригування облікових даних інформаційної системи органу доходів та зборів шляхом вилучення відомостей про нараховану недоїмку (заборгованість) зі сплати єдиного соціального внеску у сумі 21 030,902 грн. щодо позивача.
Приймаючи до уваги вище наведене, суд дійшов висновку про задоволення позовної заяви з викладених вище підстав.
Згідно з ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Як видно з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання позовної заяви до суду, тому судовий збір у розмірі 908 грн. підлягає поверненню позивачу.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.8, 9, 72, 77, 132, 139, 241 - 246, 250, 262 КАС України, -
Позовну заяву задовольнити.
Зобов`язати Головне управління ДПС у Дніпропетровській області здійснити коригування облікових даних інформаційної системи органу доходів та зборів шляхом вилучення відомостей про нараховану недоїмку (заборгованість) зі сплати єдиного соціального внеску у розмірі 21 030,902 грн. щодо ОСОБА_1 .
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 КАС України та може бути оскаржено в строки, передбачені статтею 295 КАС України.

Суддя К.С. Кучма