Справа № 200/8844/19
Суддя: Цитульський В. І.
Дата ухвалення: 2022-02-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 200/8844/19
Провадження №2а/932/280/20
Р І Ш Е Н Н Я

І МЕ НЕ М УК РА ЇН И

01 лютого 2022 року Бабушкінський районний суд міста Дніпропетровськ у складі головуючого судді Цитульського В.І. за участю секретаря судового засідання Мудраченко Д.О., розглянувши у спрощеному позовному провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Дніпровської міської ради, третя особа: Адміністративну комісію при виконавчому комітеті Дніпровської міської ради про скасування постанови № 16/1229 від 29 травня 2019 року про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

07 червня 2019 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із адміністративним позовом, у якому просить скасувати постанову Адміністративної комісії при виконавчому комітеті Дніпровської міської ради №16/1229 про накладення адміністративного стягнення від 29 травня 2019 року і закрити справу про адміністративне правопорушення по притягненню його за ч.1 ст. 152 КУпАП.

В обґрунтування своїх вимог посилається на те, що 29 травня 2019 року відносно нього складено постанову про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 152 КУпАП, порушення полягало у викиданні будівельного сміття на територію с/т «Аіст». З винесеною постановою не погоджується, оскільки рішення ДМР від 27.11.2013 року №44/43 не може поширювати свою дію у просторі на територію іншого населеного пункту, а саме смт. Обухівка, також відсутні будь-які докази вчинення ним такого адміністративного правопорушення, що є підставою для скасування незаконної постанови №16/1229 від 29 травня 2019 року.

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19 жовтня 2021 року головуючим суддею у цій справі визначений суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Цитульський В.І. на підставі розпорядження керівника апарату суду від 13 жовтня 2021 року №385.

Ухвалою суду від 19 жовтня 2021 року прийнято до провадження адміністративну справу та постановлено судовий розгляд здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Позивач у судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд позовної заяви без його участі.

Відповідач належним чином повідомлений про розгляд даної справи відзиву на позовну заяву не надав, у зв`язку із чим суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов до висновку про задоволення позовних вимог з огляду на наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, 29 травня 2019 року Адміністративною комісією при виконавчому комітеті Дніпровської міської ради винесено постанову №16/1229 про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 .

Відповідно до змісту постанову 27 березня 2019 року о 15:30 за адресою смт. Обухівка на території с/т «Аіст» біля земельної ділянки №31, ОСОБА_1 здійснив викидання будівельного сміття на територію с/т «Аіст», чим порушив рішення Дніпропетровської міської ради від 27.11.2013 №44/43 №Про затвердження Правил благоустрою території міста Дніпропетровська» та ст. 152 КУпАП, за що на останнього накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340 грн.

Відповідно до постанови, винність ОСОБА_1 підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення та іншими документами. Разом з тим, ухвала суду про витребування матеріалів справи про адміністративне правопорушення, на підставі розгляду якої винесено постанову №16/1229, залишилася без виконання, запитувані матеріали надані не були.

Позивач з винесеною постановою не погоджується та вважає що вона складена безпідставно.

Відповідно до ч. 1 ст. 283 КУпАП розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі.

Таким чином, винесення постанови по справі про адміністративне правопорушення можливе лише після розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Статтею 280 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною першою ст. 268 КУпАП визначено права особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, серед яких: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст. 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання:

1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи;

2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення;

3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду;

4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали;

5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Статтею 279 КУпАП встановлено порядок розгляду справи про адміністративне правопорушення. Так, розгляд справи розпочинається з оголошення складу колегіального органу або представлення посадової особи, яка розглядає дану справу.

Головуючий на засіданні колегіального органу або посадова особа, що розглядає справу, оголошує, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов`язки. Після цього оголошується протокол про адміністративне правопорушення. На засіданні заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішуються клопотання.

Таким чином, приписами КУпАП встановлено певну процедуру розгляду справи про адміністративне правопорушення та визначено систему правових механізмів забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

З аналізу наведених норм КУпАП слідує, що розгляд справи про адміністративне правопорушення та її вирішення повинно відбуватися в точній відповідності з законом та з дотриманням прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач, оскаржуючи постанову про накладення адміністративного стягнення від 29.05.2019 №16/1229, посилається на неправомірне застосування рішення ДМР на території іншого населеного пункту смт. Обухівка.

Згідно матеріалів справи, відповідачем не надано жодних доказів, що під час розгляду справи про притягнення позивача до адміністративної відповідальності було дотримано процедуру розгляду справи про адміністративне правопорушення та на підставі яких доказів було винесено оскаржувану постанову.

Відповідно до ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Отже, відповідачем не підтверджено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення та її вирішення відбувалися в точній відповідності з законом та з дотриманням прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, приймаючи оспорюване рішення відповідач порушив порядок його прийняття, визначений діючим законодавством, а тому оскаржуване рішення відповідача не відповідає критеріям, визначеним ч. 2 ст. 2 КАС України, оскільки прийняте не на підставі та не у спосіб визначений Конституцією та законами України, а тому суд приходить до висновку, що оскаржувана постанова є протиправною та підлягає скасуванню.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини по справі "Серявін та інші проти України" (п. 58) суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Пунктом 41 Висновку N 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Згідно з положеннями ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Виходячи з вищевикладеного, суд приходить до висновку, що позов ОСОБА_1 є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 3-14, 242, 243-246 КАС України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Дніпровської міської ради, третя особа: Адміністративну комісію при виконавчому комітеті Дніпровської міської ради про скасування постанови № 16/1229 від 29 травня 2019 року про адміністративне правопорушення- задовольнити.

Скасувати постанову Адміністративної комісії при Виконавчому комітеті Дніпровської міської ради №16/1229 про накладення адміністративного стягнення від 29 травня 2019 року і закрити справу про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 за ч.1 ст. 152 КУпАП.

Рішення може бути оскаржено до Третього апеляційного адміністративного суду згідно з вимогами ч. 4 ст. 286 КАС України протягом десяти днів із дня його проголошення особами, що брали участь у судовому засіданні, а особами, які не брали участь у судовому засіданні протягом десяти днів зо дня отримання ними його копії.

Рішення набирає законної сили протягом десяти днів із дня його проголошення, або десяти днів зо дня отримання його копії учасниками процесу, які не брали участь у судовому засіданні, якщо не буде оскаржено у встановленому порядку.

Суддя В.І. Цитульський