Справа № 320/6524/21
Суддя: Черпіцька Людмила Тимофіївна
Дата ухвалення: 2022-05-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/6524/21
УХВАЛА

10 травня 2022 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі судді-доповідача Черпіцької Л.Т. та суддів Пилипенко О.Є., Собківа Я.М., перевіривши апеляційну скаргу Шосткинського відділу ДВС у Шосткинському районі Сумської області управління юстиції у Сумській області на рішення Київського окружного адміністративного суду від "30" вересня 2021 р. у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Броварського міськрайонного відділу Державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання протиправним та скасування постанови ,

ВСТАНОВИЛА:

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від "30" вересня 2021 р. позов задоволено.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, скаржник оскаржив його у апеляційному порядку.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 07 лютого 2022 року, зокрема, визнано неповажними причини пропуску строку на апеляційне оскарження судового рішення та відмовлено в задоволенні клопотання Шосткинського відділу ДВС у Шосткинському районі Сумської області управління юстиції у Сумській області про поновлення строку звернення до суду з апеляційною скаргою. Апеляційну скаргу залишено без руху, через її невідповідність вимогам ст. 295 КАС України, а саме: запропоновано усунути вказаний недолік апеляційної скарги шляхом надання клопотання/заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших поважних підстав для його поновлення.

На виконання вимог вказаної ухвали відповідач подав клопотання про усунення недоліків, у якому просив поновити пропущений строк на подання апеляційної скарги.

В обґрунтування поважності причин пропуску строку апеляційного оскарження скаржник, з посиланням на судову практику Верховного Суду, зокрема у справі № 761/20343/18 (постанова від 03.07.2019), зазначив, що оскільки суд першої інстанції не дотримався вимог ч. 2 ст. 271 КАС України і при цьому роз`яснив загальні строки апеляційного оскарження, а не спеціальні, то скаржник мав законні очікування на можливість оскарження судового рішення саме в межах тридцятиденного строку, тому апеляційна скарга подана в межах цього строку.

Дослідивши матеріали справи, колегія суддів вважає, що клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження не підлягає задоволенню з огляду на таке.

З матеріалів справи вбачається, що предметом спору є оскарження, зокрема, постанови державного виконавця.

Статтею 287 КАС України визначено особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця.

У частині шостій цієї статті передбачено, що апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.

Загальний строк на апеляційне оскарження визначений положеннями статті 295 КАС України, відповідно до якої апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Відповідно до ст. 295 КАС України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на судове рішення.

Зважаючи на те, що в цій справі предметом оскарження є рішення органу державної виконавчої служби, застосуванню підлягають саме приписи спеціальної норми, що визначає особливості провадження у такій категорії спорів, а саме: статті 287 КАС України, в тому числі і щодо встановлення строків на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції у такій справі.

Суд встановив, що оскаржуване рішення судом першої інстанції ухвалено 30 вересня 2021 року у порядку письмового провадження. Отже, з урахуванням приписів ст. 287 КАС України десятиденний строк звернення до суду з апеляційною скаргою на судове рішення з дня його проголошення закінчився 11.10.2021.

З апеляційною скаргою скаржник звернувся 16.12.2021, що підтверджується поштовим конвертом, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження.

Верховний Суд у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного адміністративного суду у справі №461/5908/18 у постанові від 22 листопада 2019 року дійшов до висновку, що у випадку розгляду справи судом першої інстанції за відсутності сторін, за результатами якого проголошено вступну та резолютивну частини, застосування порядку обчислення строку на апеляційне оскарження з моменту проголошення є порушенням прав на апеляційне оскарження, оскільки сторони не були присутні під час проголошення судового рішення, і про прийняте судове рішення дізналися лише після його отримання.

З матеріалів справи вбачається, що скаржник не брав участі у справі, відповідно не був повідомлений про дату час та місце її розгляду.

В апеляційній скарзі скаржник зазначив, що він не брав участі у справі, тому не міг знати про судове рішення. Однак, про оскаржуване рішення дізнався 26.11.2021 під час звернення позивача до органу державної виконавчої служби, тому межах статті 295 КАС України звернувся до суду з апеляційною скаргою.

Колегія суддів відхиляє аргумент скаржника про порушення судом першої інстанції вимог ч. 2 ст. 271 КАС України, оскільки приписи цієї норми передбачають особливості видачі або надіслання копій судових рішень учасникам справи, тоді як скаржник не був залучений до участі у справі, відповідно суд не порушив норми процесуального щодо права отримання скаржником копії судового рішення.

Тож, посилання скаржника на судову практику Верховного Суду, зокрема у справі № 761/20343/18 (постанова від 03.07.2019), є необґрунтованим.

Також колегія суддів не приймає до уваги посилання скаржника про те, що суд першої інстанції в оскаржуваному судовому рішенні роз`яснив загальні строки апеляційного оскарження, а не спеціальні, а тому скаржник мав законні очікування на можливість оскарження судового рішення саме в межах тридцятиденного строку, оскільки строк на апеляційне оскарження є процесуальним строком, який встановлюється законом, а не судом.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом в постанові від 20 липня 2021 року у справі № 444/348/18.

Аналізуючи наведені положення статті 287 КАС у зіставленні з положеннями статті 295 КАС у контексті обставин цієї справи можна дійти висновку, що скаржник має право на поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції за умови, що апеляційну скаргу він подав протягом десяти днів (з огляду на категорію цього спору) з дня вручення йому [копії] цього рішення.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом в постановах від 30 червня 2021 року у справі № 160/14556/20, від 15 липня 2021 року у справі № 340/2761/19.

Отже, з урахуванням приписів ст. 287 КАС України десятиденний строк звернення до суду з апеляційною скаргою з моменту отримання копії судового рішення (26.11.2021) закінчився 06.12.2021, однак скаржник звернувся до апеляційного суду з апеляційною скаргою 16.12.2021, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження судового рішення.

Колегія суддів зауважує, що учасники справи зобов`язані сумлінно користуватись своїми процесуальними правами і обов`язками та бути обізнаними із законодавчими нормами та вимогами.

Крім того, скаржник як суб`єкт владних повноважень (його представник) мав знати строки та порядок апеляційного оскарження судових рішень у термінових справах (ст. 287 КАС України). Натомість, не прийняв жодних заходів чи дій для подання апеляційної скарги в межах строку, передбаченого ст. 287 КАС України, що розцінюється судом як неналежна процесуальна поведінка, яка не сприяє терміновому розгляду цієї категорії справ.

Колегія суддів зазначає, що законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі "Перетяка та Шереметьєв проти України" від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі "Мельник проти України" від 28.03.2006, заява №23436/03).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Підстави пропуску строку можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання, заяви (скарги). Питання ж поважності причин пропуску строку звернення до суду є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються обставини та підстави такого пропуску.

Поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, що звернулася із адміністративним позовом, та/або були пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Водночас, чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи. А для цього має бути також виконано умову щодо недопустимості безпідставного та необмеженого поновлення судами пропущеного строку.

Аналогічна правова позиція висловлена у постановах Верховного Суду від 14.08.2020 у справі № 536/2248/17 та від 06.04.2021 у справі №340/2761/19.

За наведених обставин, підстави для задоволення клопотання скаржника про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення відсутні.

Обставини зазначені у клопотанні не є підставою вважати пропуск строку поважним, адже не є такими, що не залежать від волі особи, яка подає апеляційну скаргу, і не надає такій особі права у будь-який необмежений після спливу строку апеляційного оскарження час реалізовувати право на оскарження судових рішень.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 295, 296, 298, 299, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА:

Визнати неповажними причини пропуску строку на апеляційне оскарження судового рішення та відмовити в задоволенні клопотання Шосткинського відділу ДВС у Шосткинському районі Сумської області управління юстиції у Сумській області про поновлення строку звернення до суду з апеляційною скаргою.

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Шосткинського відділу ДВС у Шосткинському районі Сумської області управління юстиції у Сумській області на рішення Київського окружного адміністративного суду від "30" вересня 2021 р. у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Броварського міськрайонного відділу Державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання протиправним та скасування постанови - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду

Головуючий суддяЛ.Т. Черпіцька
СуддіО.Є. Пилипенко
Я.М. Собків