Справа № 280/5858/21
Суддя: Олефіренко Н.А.
Дата ухвалення: 2022-05-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

05 травня 2022 року м. Дніпросправа № 280/5858/21

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Олефіренко Н.А. (доповідач),

суддів: Білак С.В., Шальєвої В.А.,

розглянувши в порядку письмового провадження в залі судового засідання Третього апеляційного адміністративного суду в м. Дніпрі апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Запорізькій області на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 01.11.2021 ( суддя першої інстанції Кисіль Р.В.) в адміністративній справі №280/5858/21 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "БРИЛЛИАНТ АВТО" до Головного управління ДПС у Запорізькій області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю БРИЛЛИАНТ АВТО звернулось до Запорізького окружного адміністративного суду із адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Запорізькій області та Державної податкової служби України, в якій позивач з урахуванням уточнення позовних вимог, просило :

визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головне управління ДПС у Запорізькій області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації №2803020/36193395 від 25.06.2021, яким позивачу відмовлено у реєстрації розрахунку коригування №1 від 01.06.2021 до податкової накладної №42 від 22.04.2021 в Єдиному реєстрі податкових накладних;

зобов`язати Державну податкову службу України здійснити реєстрацію розрахунку коригування №1 від 01.06.2021 до податкової накладної №42 від 22.04.2021 у Єдиному реєстрі податкових накладних, датою подання на реєстрацію.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що ним направлено для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну (розрахунок коригування), проте, отримано квитанцію про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в ЄРПН, в якій зазначено, що документ прийнято, але його реєстрація зупинена. Зазначає, що підставою для зупинення реєстрації податкової накладної (розрахунку коригування) послугував відповідний пункт Критеріїв ризиковості здійснення операцій. Позивачем були надані пояснення та усі документи, які дають змогу ідентифікувати та зрозуміти сутність господарської операції. Проте спірним рішенням відповідача було відмовлено в реєстрації розрахунку коригування. Позивач вважає, що рішення, яким відмовлено в реєстрації спірного розрахунку коригування є формальним та не містить жодної чіткої/конкретної підстави для відмови у реєстрації. Просить задовольнити позовні вимоги.

Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 01.11.2021 позовні вимоги задоволені частково.

Визнано протиправним та скасовано рішення комісії Головного управління ДПС у Запорізькій області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації №2803020/36193395 від 25.06.2021, яким Товариству з обмеженою відповідальністю БРИЛЛИАНТ АВТО відмовлено у реєстрації розрахунку коригування №1 від 01.06.2021 до податкової накладної №42 від 22.04.2021 в Єдиному реєстрі податкових накладних,

Зобов`язано Державну податкову службу України здійснити реєстрацію розрахунку коригування №1 від 01.06.2021 до податкової накладної №42 від 22.04.2021 Товариства з обмеженою відповідальністю БРИЛЛИАНТ АВТО у Єдиному реєстрі податкових накладних.

В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

З апеляційною скаргою звернувся відповідач, в якій зазначив, що що у відповідача були законні підстави для прийняття Рішення про відмову у реєстрації податкової накладної (розрахунку коригування) так як позивачем не в повній мірі надано запитувані документи. Отже відповідач діяв в межах повноважень та у відповідності до норм Закону (Податкового кодексу України) з врахуванням поданих позивачем пояснень та документів.

За результатами апеляційного перегляду справи просив скасувати рішення та прийняти нове, яким відмовити у задоволені позову.

Позивач не скористався правом подання відзиву на апеляційну скаргу, що не перешкоджає розгляду справи.

Представник відповідача надіслала до апеляційного суду клопотання, в якому з посиланням на введення воєнного стану на території України, просить відкласти розгляд справи та призначити судове засідання після скасування воєнного стану в Україні.

Інших підстав відкладення розгляду справи в клопотанні не зазначено.

Разом з тим, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити те, що Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 Про введення воєнного стану в Україні із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року в Україні введений воєнний стан строком на 30 діб.

З огляду на триваючу військову агресію з боку російської федерації, Указом Президента України від 14.03.2022 №133/2022 Про продовження строку дії воєнного стану в Україні строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб.

Крім того, Указом Президента України від 18 квітня 2022 року №259/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб.

Апеляційний суд звертає увагу, що вищезазначені Укази Президента України стосуються лише введення /продовження воєнного стану в Україні, будь-яких змін щодо строків розгляду справ, інших процесуальних строків вказаний указ не містить.

На теперішній час Третій апеляційний адміністративний суд працює у штатному режимі.

Враховуючи наведене, а також те, що предметом апеляційного оскарження є судове рішення, яке прийняте судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження), дана справа віднесена судом першої інстанції до категорії незначної складності та розглядалась за правилами спрощеного провадження, що підтверджується ухвалою суду про відкриття провадження від 14.07.2021, колегія суддів вважає клопотання представника відповідача про відкладення розгляду справи необґрунтованим, та відмовляє в задоволенні такого клопотання.

З урахуванням п. 3 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції розглядає справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Переглядаючи справу за наявними у ній доказами, перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів зазначає про таке.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено під час апеляційного перегляду, що Між ТОВ БРИЛЛИАНТ АВТО (Виконавець) та Приватним акціонерним товариством Страхова компанія ПЗУ Україна (Замовник) укладено Договір №15/141 від 10.11.2015.

Згідно з умовами вказаного договору Виконавець за завданням Замовника зобов`язується виконати комплекс робіт, узгоджених з Клієнтом Замовника або Замовником на підставі письмового наряд-замовлення, а Замовник зобов`язується вчасно оплатити вказані Роботи у порядку, у строк і на умовах, визначених цим Договором. Обов`язковою умовою виникнення обов`язку Замовника щодо оплати Робіт є узгодження Сторонами остаточного наряд-замовлення. За відсутності таких узгоджень Замовник не несе перед Виконавцем відповідальності за оплату виконаних Робіт. Виконавець особисто виконує Роботи, використовуючи при цьому свої знаряддя праці, устаткування, засоби та пристрої, агрегати, запасні частині, комплектуючі та інші витратні матеріали. Місце виконання робіт: м.Запоріжжя вул. Складська, буд. 8.

Відповідно до Додаткової угоди №1 від 25.03.2021 до Договору №15/141 від 10.11.2015, визначено та доповнено 4 розділ Договору пунктами 4.7-4.15. в наступній редакції, а саме:

- 4.7. Замовник вносить на поточний рахунок Виконавця авансовий платіж в розмірі 1 000 000,00 грн. (один мільйон гривень 00 копійок), який виступає Ротаційним фондом (надалі за текстом - Ротаційний фонд). Замовник здійснює перерахування грошових коштів Ротаційного фонду протягом 15-ти банківських днів з моменту отримання від Виконавця відповідного рахунку.

- 4.8. Розрахунки між Сторонами за Роботи, що виконуватимуться за цим Договором, можуть також здійснюватися шляхом списання Виконавцем вартості Робіт, визначеної в передбаченому цим Договором порядку, з коштів Ротаційного фонду. Списання вартості Робіт з Ротаційного фонду здійснюється Виконавцем на підставі отриманої від Замовника скан-копії Страхового акту в сумі, що вказана Замовником в такому Страховому акті

22.04.2021, на виконання умов вказаного Договору та Додаткової угоди №1 до нього, на підставі рахунку №970 від 20.04.2021, ТОВ БРИЛЛИАНТ АВТО отримало на поточний рахунок, передплату від ПрАТ Страхова компанія ПЗУ Україна кошти у розмірі 1000000,00 грн. у т.ч. ПДВ в розмірі 166666,67 грн.. що підтверджуються банківською випискою від 22.04.2021 у складі платіжного доручення №53713.

На підставі отриманої оплати, за подальше надання послуг відповідно до вказаного Договору, за правилами першої події, відповідно до п.п. а п. 187.1 ст. 187 Податкового кодексу України, а саме на дату отримання коштів, була сформована податкова за №42 від 22.04.2021, яку зареєстровано 13.05.2021, що підтверджено квитанцією за №.

У подальшому, 01.06.2021 позивачем встановлено технічну помилку, а саме: податкова накладна №42 від 22.04.2021 помилково зареєстрована на неплатника ПДВ, а не на користь ПрАТ Страхова компанія ПЗУ Україна, від якого фактично отримано оплату, що підтверджено відповідними банківськими документами.

З метою виправлення самостійно встановленої помилки, на дату її виявлення, складено розрахунок коригування кількісних і вартісних показників №1 від 01.06.2021 до податкової накладної №42 від 22.04.2021 з типом причини 103 - повернення товару або авансових платежів, який відправлено на реєстрацію до ЄРПН, однак, реєстрацію вказаного розрахунку коригування зупинено.

Також, ТОВ БРИЛЛИАНТ АВТО, у подальшому, з метою усунення самостійно виявленої помилки, під час реєстрації податкової накладної №42 від 22.04.2021, на підставі однієї і тієї ж самої події, а саме: зарахування коштів на поточний рахунок підприємства у розмірі 1000000,00 грн. у т.ч. ПДВ 166666,67 гри від ПрАТ Страхова компанія ПЗУ Україна, податкову накладну №82 від 22.04.2021 на адресу ПрАТ Страхова компанія ПЗУ Україна, яку відправлено на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних та зареєстровано відповідно до норм чинного законодавства, що підтверджено квитанцією на № від 24.06.2021.

Згідно з отриманою квитанцією № від 23.06.2021 до розрахунку коригування кількісних і вартісних показників №1 від 01.06.2021 до податкової накладної №42 від 22.04.2021 його прийнято податковим органом, але реєстрація зупинена у зв`язку тим, що розрахунок коригування на зменшення податкових зобов`язань до податкової накладної, складеної та зареєстрованої постачальником товарів/послуг на неплатника податку на додану вартість, складений та поданий на реєстрацію у термін, що перевищує 14 календарних днів з дня складання податкової накладної, зареєстрованої в Єдиному реєстрі податкових накладних без порушення граничних строків реєстрації, що відповідає п.6 Критеріїв ризиковості здійснення операцій.

Окрім цього, вказаною квитанцією позивачу запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної у розрахунку коригування для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Слід зазначити, що контролюючим органом у квитанції про зупинення реєстрації розрахунку коригування до податкової накладної не було вказано, які саме документи слід надати платнику податків та чого мають стосуватися пояснення такого платника податків для того, аби реєстрація цього розрахунку коригування до податкової накладної стала можливою.

Позивач, скористався наданим йому правом та подав письмові пояснення щодо господарських операцій, які стали підставою для складання розрахунку коригування №1 від 01.06.2021 та копії первинних документів бухгалтерського обліку, оформлених під час здійснення зазначених вище господарських операції.

Відповідно до Квитанції №2 від 23.06.2021 за № податковим органом вказане Повідомлення прийняте до розгляду, проте Рішенням комісії ГУ ДПС у Запорізькій області №2803020/36193395 від 25.06.2021 позивачу було відмовлено у реєстрації розрахунку коригування №1 від 01.06.2021 з підстав: ненадання платником податку документів: договорів, довіреностей, актів керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт/послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних.

Водночас, з оспорюваного рішення №2803020/36193395 від 25.06.2021, слідує, що контролюючим органом при його прийнятті з посиланням на ненадання платником податку копій документів, не підкреслено жодного з перелічених документів, як того вимагає відповідна Форма, затверджена Порядком №1165. В даному випадку останній обмежився лише проставлянням відмітки X навпроти всього вищевказаного переліку, не вказавши яких саме конкретно документів не було надано платником податку у цьому конкретному випадку.

Позивач не погодившись з вказаними Рішеннями комісії і 30.06.2021 подав на нього скаргу.

Рішенням комісії центрального рівня за №30685/36193395/2 від 05.07.2021, скаргу ТОВ БРИЛЛИАНТ АВТО на рішення на рішення комісії ГУ ДПС у Запорізькій області залишено без задоволення, а рішення №2803020/36193395 від 25.06.2020 - без змін.

Не погодившись з вищевказаними рішеннями Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Задовольняючи частково позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що в даному випадку, податковим органом ґрунтовних недоліків щодо поданих позивачем документів не встановлено та не зазначено у відповідному рішенні. Також, з наданих до матеріалів справи документів та документів, які надавались контролюючому органу, було можливо встановити підстави для складання та направлення на реєстрацію спірного розрахунку коригування. При цьому, суд вважає за необхідне зазначити, що всі сумніви та протиріччя контролюючого органу щодо дотримання позивачем вимог податкового законодавства України під час здійснення господарської діяльності повинні досліджуватися шляхом проведення перевірок такого платника податків, за умови наявності підстав для її проведення визначених ПК України, а не шляхом блокування реєстрації податкової накладної (розрахунку коригування).

Суд апеляційної інстанції погоджується з таким висновком суду першої інстанції з наступних підстав.

Пунктом 201.1 статті 201 ПК України визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України. Протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Пунктом 192.1 ст. 192 Податкового кодексу України, якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податку, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних:

постачальником (продавцем) товарів/послуг, якщо передбачається збільшення суми компенсації їх вартості на користь такого постачальника або якщо коригування кількісних та вартісних показників у підсумку не змінює суму компенсації;

отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, для чого постачальник надсилає складений розрахунок коригування отримувачу.

Пунктом 2 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1246 від 29.12.2010 р. (далі-Порядок № 1246) визначено, що податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України(далі - Кодекс) в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації; розрахунок коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної (далі - розрахунок коригування) - електронний документ, який складається платником податку до податкової накладної відповідно до вимог Кодексу в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Згідно з пунктом 12 Порядку №1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; відповідності податкових накладних та/або розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатнім для зупинення їх реєстрації відповідно до пункту 201.16 статті 201 Кодексу; дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Відповідно до пункту 13 Порядку №1246, за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

01 лютого 2020 року набрав чинності порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Порядок №1165), затверджений постановою КМУ №1165 від 11 грудня 2019 року «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», який визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів визначений

Відповідно до пункту 5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації передбаченого п. 3 Порядку, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Відповідно до пункту 25 Порядку №1165 комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні) (пункт 44 Порядку №1165).

Відповідно до п.2 Порядку №1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Критерій оцінки ступеня ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник автоматизованого моніторингу, що характеризує ризик.

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (п. 7 Порядку №1165).

Як вбачається з матеріалів справи, у квитанції відповідачем зазначено, що розрахунок коригування на зменшення податкових зобов`язань до податкової накладної, складеної та зареєстрованої постачальником товарів/послуг на неплатника податку на додану вартість, складений та поданий на реєстрацію у термін, що перевищує 14 календарних днів з дня складання податкової накладної, зареєстрованої в Єдиному реєстрі податкових накладних без порушення граничних строків реєстрації, що відповідає п.6 Критеріїв ризиковості здійснення операцій.

При цьому, колегія суддів зазначає, що позивачем направлялись податковому органу документи на підтвердження реальності здійснення операцій щодо розрахунку коригування, реєстрацію якого зупинено.

Проте відповідачем не зазначено підстави їх не врахування та конкретного переліку документів, які б були достатніми для прийняття рішення про реєстрацію розрахунку коригування.

Колегія суддів також зазначає, що в цьому випадку недотримання принципу правової визначеності під час зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування призводить до необізнаності платника податків щодо вичерпного переліку необхідних документів, які він повинен надати контролюючому органу, внаслідок чого у відповідача виникає можливість прояву нічим необмеженої дискреції.

Таким чином, вказані обставини, призводять до прояву суб`єктом владних повноважень негативного розсуду, внаслідок чого платник податків не має змоги належним чином виконати свої обов`язки, мета яких - реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування.

Здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. Здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.

Колегія суддів зауважує, що недотримання податковим органом вимог законодавства на етапі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування щодо оформлення квитанції прямо вказує на те, що рішення, яке прийняте на наступному етапі, тобто рішення Комісії про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування як наслідок є протиправним.

Також, в квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних не визначено, які саме документи слід надати платнику податків та чого мають стосуватися пояснення такого платника податків для того, аби реєстрація податкової накладної стала можливою.

Крім того, колегія суддів зазначає, контролюючий орган під час витребування від платника податків документів, має визначити їх перелік, платник податку має чітко розуміти, що саме від нього вимагає орган владних повноважень та мати можливість передбачати наслідки своєї поведінки в залежності від виконання чи не виконання вимоги контролюючого органу. Вживання податковим органом загального посилання на пункт Критеріїв оцінки призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, а не довільно, на власний розсуд. Відсутність чіткої вимоги податкового органу до платника податків стосовно надання певного документу виключає можливість визнання правомірним застосування до такого платника негативних наслідків через невиконання такої вимоги.

Матеріалами справи підтверджено надання позивачем податковому органу пояснень та копій документів, що не заперечується відповідачем, які підтверджують та розкривають зміст податкових накладних. Надані позивачем копії документів підтверджують сам факт господарської операції.

Відповідно до пп.14.1.60 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України єдиний реєстр податкових накладних/розрахунків коригування ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами

При цьому, згідно з нормами п.19, 20 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою КМУ від 29 грудня 2010 року №1246, податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій, зокрема набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення).

У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому, датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Таким чином, з метою відновлення прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, та з метою дотримання судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про необхідність зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунок коригування №42 від 22.04.2021 в Єдиному реєстрі податкових накладних.

В постанові Верховного Суду від 18.07.2019 року по справі № 1740/2004/18 зазначено, що загальними вимогами, які висуваються до акту індивідуальної дії, як акту правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

За таких обставин оскаржувані рішення податкового органу не відповідають критеріям чіткості та зрозумілості актів індивідуальної дії, та породжує його неоднозначне трактування.

Колегія суддів зазначає, що питання щодо реальності чи не реальності господарської операції по договору може бути предметом перевірки платника податків, в той час як реєстрація податкової накладної не є в розумінні Податкового кодексу України перевіркою платника податків, оскільки податкова накладна відображає лише частину самої господарської операції (отримання грошей або поставку товару).

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що під час розгляду справи відповідачами не було надано доказів щодо наявності ґрунтовних недоліків у поданих позивачем з метою реєстрації податкових накладних, податковий орган не довів правомірність оскаржуваного рішення, суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

У контексті оцінки доводів апеляційної скарги колегія суддів звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах «Проніна проти України» (пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, не доведено правомірність прийняття рішення № 2803020/36193395 від 25.06.2021 про відмову в реєстрації розрахунку коригування № 5 від 26.06.2020 року в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Рішення контролюючого органу про відмову у реєстрації розрахунку коригування до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних не відповідають критеріям правомірності, визначеним частиною другою статті 2 КАС України.

За таких обставин суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про задоволення адміністративного позову.

Враховуючи викладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення суду відсутні.

Згідно частини першої статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Запорізькій області залишити без задоволення.

Рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 01.11.2021 в адміністративній справі №280/5858/21 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 09 травня 2022 року.

Головуючий - суддя Н.А. Олефіренко

суддя С.В. Білак

суддя В.А. Шальєва