Справа № 320/4192/21
Суддя: Карпушова Олена Віталіївна
Дата ухвалення: 2022-05-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/4192/21 Суддя (судді) першої інстанції: Дудін С.О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 травня 2022 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Карпушової О.В., суддів: Епель О.В., Кузьменка В.В., розглянувши у письмовому провадженні апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Київській області, як відокремленого підрозділу ДПС України, на рішення Київського окружного адміністративного суду від 30 липня 2021 р. у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "СТАРТБУД" до Головного управління Державної податкової служби у Київській області про визнання протиправними та скасування рішень та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В :

Історія справи.

09.04.2021 Товариство з обмеженою відповідальністю "СТАРТБУД" (надалі - ТОВ "СТАРТБУД") звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Головного управління Державної податкової служби у Київській області, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Київській області від 09.02.2021 №16766 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку;

- визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Київській області від 22.03.2021 №28910 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Київській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "СТАРТБУД" з переліку ризикових платників податків.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що спірні рішення не відповідають критеріям чіткості та зрозумілості акту індивідуальної дії, породжують неоднозначне трактування, і прийняті відповідачем не у спосіб передбачений законом, а відтак, є протиправними та підлягають скасуванню.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 30 липня 2021 р. позовні вимоги задоволено у повному обсязі:

визнано протиправним та скасовано рішення Комісії Головного управління ДПС у Київській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 09.02.2021 №16766 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю "Стартбуд" (ідентифікаційний код 40264524) критеріям ризиковості платника податку.

визнано протиправним та скасавано рішення Комісії Головного управління ДПС у Київській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 22.03.2021 №28910 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю "Стартбуд" (ідентифікаційний код 40264524) критеріям ризиковості платника податку.

зобов`язано Головне управління ДПС у Київській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "Стартбуд" (ідентифікаційний код 40264524) з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

стягнуто на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Стартбуд" (ідентифікаційний код 40264524, місцезнаходження: АДРЕСА_1) судові витрати на суму 10540,00 грн. (десять тисяч п`ятсот сорок грн. 00 коп.) за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - Головного управління ДПС у Київській області (ідентифікаційний код: 44096797, місцезнаходження: 03151, м. Київ, вул. Народного Ополчення, 5-А)..

Приймаючи у справі рішення суд першої інстанції зазначив, що відповідач як суб`єкт владних повноважень не надав суду доказів на підтвердження правомірності своїх рішень.

Суд першої інстанції наголосив, що фактично, такі рішення було прийнято у зв`язку з наявною податковою інформацією, що отримана з баз даних ДПС під час виконання функцій контролю, а не за наслідками подання позивачем податкової накладної/ розрахунку коригування для реєстрації, тому рішення ГУ Державної податкової служби у Київській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яким ТОВ «СТАРТБУД» віднесено до ризикових, прийняті не за наслідками подання останнім податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації, що суперечить положенням Порядку № 1165, що є підставою для їх скасування.

Відповідач, не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати судове рішення через порушення норм матеріального та процесуального права та прийняти нове рішення, яким у задоволені позовних вимог відмовити.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що спірні рішення, прийняті у спосіб та в межах наданих відповідачу повноважень.

Апелянт зазначив, що позовна вимога про зобов`язання відповідача виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "Стартбуд" (ідентифікаційний код 40264524) з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, є порушенням дискреційних повноважень податкового органу.

Позивач надав відзив на апеляційну скаргу, в якій вказав про правильність висновків суду першої інстанції.

Справу розглянуто у порядку письмового провадження.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга є необґрунтованою з огляду на таке.

Обставини, встановлені судом.

Судами першої та апеляційної інстанцій встановлено, що згідно інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Товариство з обмеженою відповідальністю "Стартбуд" (ідентифікаційний код 40264524, місцезнаходження: АДРЕСА_1) було зареєстровано в якості юридичної особи 09.02.2016.

З витягу з реєстру платника податку на додану вартість №222 вбачається, що позивач з 02.03.2020 зареєстрований як платник податку на додану вартість (т.1 а.с.66).

09.02.2021 Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Київській області прийнято рішення №16766, яким встановлено відповідність ТОВ "Стартбуд" критеріям ризиковості платника податку (пункт 8 Критеріїв - встановлено наявність ризикових операцій) (т.1 а.с.68).

11.02.2021 адвокат Білокур Віталій Вікторович звернувся до Головного управління ДПС у Київській області з адвокатським запитом від 11.02.2021, у якому просив надати протокол або витяг з протоколу засідання комісії, на якому було прийнято вказане рішення, та податкову інформацію, що свідчить про наявність у ТОВ "Стартбуд" відповідних ступенів ризику (т.1 а.с.77-78).

Головне управління ДПС у Київській області листом від 17.02.2021 №3157/6/10-36-18-02-04 повідомило позивачу, що на розгляд комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних щодо платників податків, які перебувають на обліку в ГУ ДПС у Київській області, надійшла узагальнена податкова інформація по ТОВ "Стартбуд" від 03.02.2021 №29/10-36-07-17/40264524 щодо фінансово-господарських операцій з придбання у ТОВ "ТБК 7" за період з 01.11.2020 по 30.11.2020 та фінансово-господарських операцій з постачання й правомірності складання і реєстрації в ЄРПН податкових накладних, виписаних на адресу контрагентів-покупців, а також при визначенні сум податкових зобов`язань і податкового кредиту за листопад 2020 року.

Відповідно до поведеного аналізу даних Єдиного реєстру податкових накладних, встановлено придбання послуг ОВ "Стартбуд" у ТОВ "ТБК 7" у листопад 2020 року на загальну сумі ПДВ 1200000,00 грн., а саме: роботи по приєднанню до міських каналізаційних мереж будинку по вул.Запорізька, 1; капітальний ремонт дороги з улаштування підпірної стіни по вул.Молодіжна; капітальний ремонт пішохідних доріжок вул.Френкеля, 1, вул.Київський шлях, 13.

Враховуючи специфіку та зміст вказаних господарських операцій, задекларованих ТОВ "Стартбід" та ТОВ "ТБК 7", їх надання (виконання можливе лише за умови наявності у ТОВ "ТБК 7" необхідних умов для досягнення результатів відповідної підприємницької як-то наявності управлінського або технічного персоналу, основних засобів, виробничих активів, складських приміщень, транспортних засобів тощо.

У той же час у ТОВ "ТБК 7" відсутній рух активів, зобов`язань чи власного капіталу у процесі здійснення господарської операції, відсутні фізичні, технічні та технологічні можливості для вчинення задекларованих господарських операцій; відсутні основні фонди та основні засоби (машини, механізми та обладнання).

Вказане ставить під сумнів реальність задекларованих господарських операцій (будівельно-монтажних робіт для ТОВ "Стартбуд" у листопаді 2020 року) та як наслідок достовірність сформованих за їх наслідками даних податкового обліку.

Разом з тим, відповідач зазначив, що при виїзді за податковою адресою ТОВ "Стартбуд", а саме: АДРЕСА_1, встановлено відсутність посадових осіб підприємства.

Вказане стало підставою для прийняття комісією рішення про відповідність ТОВ "Стартбуд" згідно п.8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість та внесення до Журналу ризиковості платників (ДПС" підсистеми "Аналітична система" ІТС "Податковий блок (т.1 а.с.80-83).

Однак, позивачем до Головного управління ДПС у Київській області було направлено письмові пояснення вих.№10/03-2021 від 10.03.2021, у яких позивач повідомив, що ТОВ "ТБК 7" на підставі договорів субпідряду №449-3 від 28.09.2020, №447-Ф від 17.09.2020 та №443-М від 23.09.2020 були виконанні підрядні роботи на відповідних об`єктах.

Позивач пояснив, що ТОВ "ТБК 7" було залучено до виконання господарських зобов`язань позивача перед Головним управлінням житлово-господарського господарства виконавчого комітету Бориспільської міської ради та Ходосівською сільською радою (т.1 а.с.86-101).

До вказаних пояснень позивачем були додано документи довільного формату (т.1, а.с.104-163).

За наслідками розгляду вказаних документів Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Київській області прийнято рішення від 22.03.2021 №28910, яким встановлено відповідність ТОВ "Стартбуд" критеріям ризиковості платника податку по пункту 8 Критеріїв - у контролюючого органу наявна податкова інформація, як стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань та функцій.

Не погоджуючись з правомірністю прийнятих відповідачем спірних рішень, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Вказані обставини підтверджені належними, достатніми та допустимими доказами і не є спірними.

Нормативно-правове обґрунтування.

Стаття 19 Конституції України передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до п.1.1. ст.1 Податкового кодексу України даний кодекс регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Цим Кодексом визначаються функції та правові основи діяльності контролюючих органів, визначених пунктом 41.1 статті 41 цього Кодексу, та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Відповідно до п. 201.1 ст. 201 ПК України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України (п. 201.16 ст. 201 ПК України).

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 затверджено Порядок з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (надалі - Порядок № 1165).

Цей Порядок визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.

Відповідно до п.2 цього Порядку «ризик порушення норм податкового законодавства» це ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту "а" або "б" пункту 185.1 статті 185, підпункту "а" або "б" пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 Податкового кодексу України (далі - Кодекс) за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі - платник податку) виконання свого податкового обов`язку.

У разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у пункті 3 цього Порядку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування не зупиняється в Реєстрі.

Платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг", "Про електронні довірчі послуги" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;

інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Висновки суду в межах доводів апеляційної скарги.

З огляду на вказане, доводи апелянта щодо правомірності спірних рішень не заслуговують уваги.

Суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції, що позивачем доведено належними та допустимими доказами протиправність спірних рішень.

Матеріалами справи підтверджено, що фактично спірні рішення відповідач прийняв у зв`язку з наявною податковою інформацією, що отримана з баз даних ДПС під час виконання функцій контролю, а не за наслідками подання позивачем податкової накладної/ розрахунку коригування для реєстрації, тому рішення ГУ Державної податкової служби у Київській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яким ТОВ "СТАРТБУД" віднесено до ризикових, прийняті не за наслідками подання останнім податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації, що суперечить положенням Порядку № 1165 та є підставою для їх скасування.

Крім того, колегія суддів зауважує, що відповідач під час прийняття спірних рішень не заповнив належним чином форму спірних рішень та не проставив відмітку "Х" у відповідних колонках, як того вимагає Порядок №1165, не зазначено, які самі господарські операції позивача (їх суть, обсяг та періоди вчинення), контрагенти, реквізити, суть і зміст документів, що містять відомості про такі вчинені операції (зокрема, податкових накладних), а також відсутнє посилання на джерела інформації, відповідно до яких відповідач встановив ризиковість операцій позивача.

Отже, спірні рішення не містять конкретних обґрунтувань підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку, що не відповідає вимогам чинного законодавства.

Натомість, як вже було зазначено вище, позивачем було надано відповідачу додаткові документи на підтвердження господарських відносин з Товариством з обмеженою відповідальністю «ТБК 7», які стали підставою для висновку відповідача про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку, зокрема,:

договір субпідряду №449-3, довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрат (форми КБ-3) за грудень 2020 року від 31.12.2020, акт приймання виконаних будівельних робіт (форми КБ-2в) за грудень 2020 року від 31.12.2020, податкову накладну від 26.11.2020 №104 на суму 139827,23 грн. (у т.ч. ПДВ - 2304,54 грн.), платіжне доручення від 26.11.2020 №261;

договір субпідряду №447-Ф, довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрат (форми КБ-3) за грудень 2020 року від 31.12.2020, акт приймання виконаних будівельних робіт (форми КБ-2в) за грудень 2020 року від 31.12.2020, податкову накладну від 26.11.2020 №103 на суму 180172,76 грн. (у т.ч. ПДВ - 30028,79 грн.), платіжне доручення від 26.11.220 №260;

договір субпідряду №443-М, довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрат (форми КБ-3) за грудень 2020 року від 31.12.2020 та акт приймання виконаних будівельних робіт (форми КБ-2в) за грудень 2020 року від 31.12.2020, податкову накладну від 17.11.2020 №102 на суму 400000,00 грн. (у т.ч. ПДВ - 66666,67 грн.), платіжне дорученням від 17.11.2020 №120 та інші.

При цьому, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що всі вищевказані документи, надані позивачем, не мають дефекту форми, змісту або походження, які у силу ч.2 ст.9 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність", п.2.4 Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 24.05.1995 №88, спричинили б втрату первинними документами юридичної сили, та підтверджують факт здійснення господарських операцій.

Як зазначає відповідач, ще одною з підстав прийняття спірних рішень були висновки контролюючого органу щодо відсутності посадових осіб за адресою місцезнаходження ТОВ "Стартбуд".

З цього доводу колегія суддів зазначає наступне.

Як вбачається з інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, ТОВ "Стартбуд" зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1

09.02.2018 між ОСОБА_1 та Товариством з обмеженою відповідальністю "Стартбуд" було укладено договір оренди нежитлового приміщення №09/02-18, за умовами якого позивачу було надано у строкове платне користування на умовах оренди нежитлове приміщення, загальною площею 21 м кв., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (т.2 а.с.51-55).

На підставі акта приймання-передачі №1 від 09.02.2018 ОСОБА_1 було передано у строкове платне користування позивачу вказане приміщення (т.2 а.с.181).

Крім того, ОСОБА_1 виставлено позивачу видатковий касовий ордер від 22.12.2020 на оплату орендної плати за вказаним договором на суму 10000,00 грн. (т.2 а.с.182).

Наказом Головного управління ДПС у Київській області від 19.01.2021 №89-п призначено проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ "Стартбуд" щодо дотримання податкового законодавства при декларуванні за листопад 2020 року від`ємного значення з податку на додану вартість (т.1 а.с.74), але при виїзді відповідача за податковою адресою позивача встановлено відсутність посадових осіб ТОВ "Стартбуд", про що посадовими особами Головного управління ДПС у Київській області складено акт від 29.01.2021 № 64/10-3607-17 (т.1, а.с.76).

Однак, судом першої інстанції було вірно зауважено, що інформація щодо відсутності позивача за відповідною адресою підлягала перевірці оперативним управлінням на підставі запиту ГУ ДПС у Київській області, проте таких доказів відповідачем не надано.

Отже, враховуючи наведене, колегія суддів погоджується із висновками суду першої інстанції, що відсутність посадових осіб позивача за місцезнаходженням товариства не є безумовною підставою для висновків щодо відповідності позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість.

Відповідачем на спростування зазначеного не було надано належних та допустимих доказів, як і не надано будь яких інших доказів на підтвердження висновків контролюючого органу щодо відповідності позивача критеріям ризиковості платника податку.

З огляду на що, колегія суддів вважає правильними висновки суду першої інстанції про необґрунтованість та безпідставність рішення від 09.02.2021 № 16766.

Також колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про протиправність рішення від 22.03.2021 №28910 з огляду на те, що воно прийнято на підставі висновків контролюючого органу щодо відповідності ТОВ "Стартбуд" критеріям ризиковості платника податку на підставі рішення від 09.02.2021 № 16766, тому також підлягає скасуванню.

Щодо доводів апеляційної скарги, що зобов`язання відповідача виключити ТОВ "Стартбуд" з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, є порушенням дискреційних повноважень податкового органу, суд зазначає таке.

Аналіз всього наведеного вище та наявних в матеріалах справи первинних документів, які оформлені позивачем в рамках господарських відносин із контрагентами, копії яких надані разом із поясненнями для прийняття рішення, та які складені у відповідності до вимог законодавства та є первинними документами, привів суд до висновку про не підтвердження висновків контролюючого органу щодо відповідності позивача критеріям ризиковості платника податку.

З огляду на такі висновки, колегія суддів, приймає висновки Європейського суду з прав людини щодо особливої важливості принципу "належного урядування". Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (рішення у справах "Беєлер проти Італії" [ВП] (Beyeler v. Italy [GC]), заява № 33202/96, п. 120, ECHR 2000-I, "Онер`їлдіз проти Туреччини" [ВП] (Oneryildiz v. Turkey [GC]), заява № 48939/99, п. 128, ECHR 2004-XII, "Megadat.com S.r.l. проти Молдови" (Megadat.com S.r.l. v. Moldova), заява № 21151/04, п. 72, від 8 квітня 2008 року, і "Москаль проти Польщі" (Moskal v. Poland), заява № 10373/05, п. 51, від 15 вересня 2009 року). Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (див., наприклад, рішення у справах "Лелас проти Хорватії" (Lelas v. Croatia), заява № 55555/08, п. 74, від 20 травня 2010 року, і "Тошкуце та інші проти Румунії" (ToscutaandOthers v. Romania), заява № 36900/03, п. 37, від 25 листопада 2008 року) і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси (див. зазначені вище рішення у справах "Онер`їлдіз проти Туреччини" (Oneryildiz v. Turkey), п. 128, та "Беєлер проти Італії" (Beyeler v. Italy), п. 119).

Крім того, Резолюцією Комітету Міністрів Ради Європи 77 (31) від 28.09.1977 урядам держав-членів рекомендовано керуватися у своєму праві й адміністративній практиці принципами, які наводяться у додатку до цієї резолюції.

Ці принципи застосовуються для захисту осіб, як фізичних, так і юридичних, в адміністративних процедурах відносно будь-яких індивідуальних заходів або рішень, які були прийняті в ході здійснення публічної влади і які за своїм характером безпосередньо впливають на їхні права, свободи або інтереси (адміністративні акти).

В ході реалізації цих принципів слід ураховувати належним чином вимоги щодо належного та ефективного управління, а також інтереси третіх сторін та основні публічні інтереси. У випадках, коли вимоги зумовлюють необхідність внесення змін або вилучення одного чи більше принципів у конкретних випадках або в специфічних сферах публічної адміністрації, слід докласти всіх можливих зусиль, відповідно до фундаментальних цілей цієї резолюції, для досягнення якомога вищого ступеня справедливості.

Такими принципами, згідно з Додатком до Резолюції, зокрема, є виклад мотивів, що означає, що якщо адміністративний акт є таким, що за своїм характером несприятливо впливає на права, свободи або інтереси особи, така особа отримує інформацію про мотиви, на яких він ґрунтується. Інформація про мотиви зазначається в акті або передається відповідній особі, за її запитом, у письмовій формі протягом розумного строку.

З урахуванням наведеного, колегія суддів зазначає, що рішення відповідача свідчать про порушення як принципу належного урядування, так і принципів, закріплених в Резолюції Комітету Міністрів Ради Європи 77 (31) від 28.09.1977, призводять до непрозорості та непередбачуваності дій відповідачів, які перешкоджають можливості платника податків планувати в подальшому свою господарську діяльність.

Так, згідно з частиною другою статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Доводи відповідача про відсутність факту порушення спірними рішеннями прав та інтересів позивача колегія суддів відхиляє, оскільки саме внесення позивача до переліку ризикових платників позбавляє можливості ТОВ «Стартбуд» належним чином провадити свою господарську діяльність, змушує щоразу подавати письмові пояснення та додаткові документи.

Отже, в даному випадку рішення відповідачів про включення ТОВ «Стартбуд» до переліку ризикових платників податку безумовно порушує охоронюваний законом інтерес позивача, який полягає у прагненні позивача до безперешкодного здійснення господарської діяльності, користування механізмом системи електронного адміністрування ПДВ, своєчасної реєстрації в ЄРПН податкових накладних/розрахунків коригування, без додаткових ускладнень, які створює для нього перебування підприємства у зазначеному переліку.

При цьому, такі додаткові ускладнення у вигляді необхідності надання позивачем додаткових документів та пояснень задля здійснення реєстрації в ЄРПН податкових накладних/розрахунків коригування після зупинення їх реєстрації, ставлять позивача у нерівне становище відносно інших платників податку, не включених до переліку ризикових, податкові накладні/розрахунки коригування яких реєструються у ЄРПН безперешкодно та своєчасно.

З огляду на пункт 7 частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації.

Практикою ЄСПЛ встановлено, що дискримінація означає поводження з особами у різний спосіб, без об`єктивного та розумного обґрунтування, у відносно схожих ситуаціях (рішення у справі «Вілліс проти Сполученого Королівства» (Willis v. The United Kingdom), заява № 36042/97, п. 48).

Відмінність у ставленні є дискримінаційною, якщо вона не має об`єктивного та розумного обґрунтування, іншими словами, якщо вона не переслідує легітимну ціль або якщо немає розумного співвідношення між застосованими засобами та переслідуваною ціллю. Договірна держава користується свободою розсуду при визначенні того, чи та якою мірою відмінності в інших схожих ситуаціях виправдовують різне ставлення (рішення від 21 лютого 1997 року у справі «Ван Раалте проти Нідерландів» (Van Raalte v. The Netherlands), п. 39).

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів підтримує висновок суду першої інстанції, що включення позивача до переліку ризикових платників податку без наявності достатніх для цього правових підстав фактично призводить до дискримінаційного ставлення до нього порівняно з іншими платниками податку, не включених до такого переліку, оскільки вимагає від позивача вчинення додаткових дій задля реєстрації ПН/РК в ЄРПН, які інші платники податку здійснювати не повинні.

Разом з тим, колегія суддів зазначає, що враховує висновок Європейського суду з прав людини, викладені в рішенні від 20.10.2011 р. у справі «Рисовський проти України», в якому ЄСПЛ зазначив, що принцип «належного урядування», зокрема передбачає, що державні органи повинні діяти в належний і якомога послідовніший спосіб. При цьому, на них покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість уникати виконання своїх обов`язків.

Згідно зі ст. 17 Закон України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Крім того, перевіряючи рішення суду першої інстанції у межах апеляційної скарги, судова колегія також зазначає, що відповідно до Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи № R(80)2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Міністрів 11.03.1980 р. на 316-й нараді, під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Отже, застосування у даній справі способу захисту порушеного права позивача шляхом зобов`язання відповідача виключити ТОВ «Стартбуд» з переліку підприємств, які відповідають Критеріям ризиковості платника податків, є належним способом захисту порушених прав позивача і не є втручанням в дискреційні повноваження відповідача та відповідає завданням адміністративного судочинства, регламентованим ст. 2 КАС України.

Аналогічний підхід щодо обрання способу захисту порушеного права застосовано Верховним Судом у постановах від 31.01.2018 р. по справі № 825/849/17 та від 06.03.2018 р. по справі № 826/4475/16.

Разом з тим, у рішенні від 30.01.2003 р. N 3-рп/2003 Конституційний Суд України зазначив, що правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах.

Крім того, у рішенні від 10.04.2008 р. по справі «Вассерман проти Росії» Європейський суд з прав людини також наголосив на тому, що засіб юридичного захисту, якого вимагає стаття 13, має бути «ефективним» як з практичної, так і з правової точки зору, тобто таким, що або запобігає стверджуваному порушенню чи його повторенню в подальшому, або забезпечує адекватне відшкодування за те чи інше порушення, яке вже відбулося.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів не приймає до уваги всі наведені доводи апелянта.

Надаючи оцінку доводам апелянта, судова колегія також приймає до уваги рішення ЄСПЛ по справі «Ґарсія Руіз проти Іспанії» (Garcia Ruiz v. Spain), заява № 30544/96, п. 26, ECHR 1999-1, в якому Суд зазначив, що «…хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожний довід…».

При цьому, колегія суддів зауважує, що апеляційна скарга відповідача доводів щодо відшкодування судових витрат не містить.

Отже, проаналізувавши всі доводи апеляційних скарг, колегія суддів вважає, що вони не спростовують висновків суду і апелянт, який є суб`єктом владних повноважень, всупереч вимогам ч. 2 ст. 77 КАС України, не довів тих обставин, на які вони посилаються, а судом першої інстанції повно та правильно встановлено обставини справи і ухвалено судове рішення з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

Згідно зі ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи вищевикладене, апеляційні скарги підлягають залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Повне судове рішення складено 06.05.2022 року.

Керуючись ст.ст. 242-244, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Київській області, як відокремленого підрозділу ДПС України, на рішення Київського окружного адміністративного суду від 30 липня 2021 р. - залишити без задоволення.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 30 липня 2021 р. у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "СТАРТБУД" до Головного управління Державної податкової служби у Київській області про визнання протиправними та скасування рішень та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та подальшому оскарженню не підлягає, відповідно до п.2 ч.1 ст.263 , п.2 ч.5 ст.328 КАС України.

Колегія суддів: О.В. Карпушова

О.В. Епель

В.В. Кузьменко