Справа № 2а-279-2007
Суддя: Берназюк Я.О.
Дата ухвалення: 2022-05-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про відмову у відкритті касаційного провадження

05 травня 2022 року

м. Київ

справа № 2а-279-2007

адміністративне провадження № К/990/1247/22

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: судді-доповідача Берназюка Я.О., суддів Коваленко Н.В. та Стрелець Т.Г., перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 та ОСОБА_2

на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 19 жовтня 2021 року

у справі № 2а-279-2007

за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2

до Черкаської міської ради, виконавчого комітету Черкаської міської ради,

за участю третіх осіб: Черкаського міського управління земельних ресурсів, ОСОБА_3 , КП ВЖ РЕУ - 5,

про визнання рішення недійсним та скасування державного акта,

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою Верховного Суду від 18 січня 2022 року касаційну скаргу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (далі - скаржники) на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 19 жовтня 2021 року залишено без руху з підстав, передбачених статтями 329, 330 КАС України, та надано скаржнику десятиденний строк з моменту отримання копії ухвали для усунення недоліків касаційної скарги шляхом направлення на адресу суду заяви про поновлення строку на касаційне оскарження із зазначенням обставин, які б обґрунтовували поважність пропуску строку, та документу про сплату судового збору.

09 лютого 2022 року на виконання ухвали про залишення касаційної скарги без руху до суду надійшли додаткові матеріали, зокрема, скаржниками заявлено клопотання про розстрочення або звільнення від сплати судового збору та клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження.

В обґрунтування клопотання про розстрочення або звільнення від сплати судового збору зазначено, що наразі скаржники не мають достатньо коштів для сплати судового збору. Крім того, просять зазначити суму, яку необхідно сплатити. Будь-яких доказів та інших обґрунтувань на підтвердження зазначеного клопотання суду не надано та не зазначено.

При розгляді та вирішенні вказаного клопотання суд враховує наступне.

Частиною другою статті 132 КАС України передбачено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Умови, за яких суд може, зокрема, звільнити від сплати судового збору або відстрочити його сплату та перелік суб`єктів, до яких таке звільнення (відстрочення) застосовується, обумовлені статтею 8 Закону України "Про судовий збір".

Відповідно до статей 1 та 2 Закону України "Про судовий збір" судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом; судовий збір включається до складу судових витрат; платники судового збору - це громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення.

Таким чином, судові витрати - це передбачені законом витрати (грошові кошти) сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, понесені ними у зв`язку з її розглядом та вирішенням, а у випадках їх звільнення від сплати - це витрати держави, які вона несе у зв`язку з вирішенням конкретної справи.

Суд також виходить з того, що саме на заявника покладається обов`язок стосовно доведення фактів відповідно до його прохання про звільнення (відстрочення) від сплати судового збору; обов`язок сплатити судовий збір, встановлений відповідно до закону, має законну мету, а тому, за загальним правилом, не визнається судом непропорційним чи накладеним свавільно; застосовані згідно із законом процесуальні обмеження у формі обов`язку сплатити судовий збір, за загальним правилом, не зменшують для заявника можливості доступу до суду та не ускладнюють йому цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права.

Роблячи такі висновки, суд враховує положення пункту 1 частини другої статті 129 Конституції України, згідно з яким однією із основних засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом. У зв`язку із цим, обставини, пов`язані з небажанням сторони сплатити судовий збір, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення від такої сплати.

З урахуванням вищенаведеного, суд доходить висновку про неможливість задоволення клопотання скаржників про розстрочення або звільнення від сплати судового збору. Крім того, Суд також зазначає, що в ухвалі від 18 січня 2022 року Суд вже надавав розрахунок суми судового збору, яку необхідно сплатити за подання касаційної скарги у справі № 2а-279-2007.

Стосовно поданого клопотання скаржників про поновлення строку на касаційне оскарження, Суд зазначає наступне.

Надане скаржниками клопотання обґрунтовано тим, що ухвалу про повернення первісно поданої касаційної скарги отримано 10 грудня 2021 року. Проте, будь-яких доказів на підтвердження вказаної дати - скаржниками до клопотання не додано.

Суд зазначає, що пропущений строк касаційного оскарження може бути поновлений судом, якщо за результатами оцінки та перевірки наведених заявником у відповідній заяві підстав пропуску такого строку, суд дійде висновку про їх поважність.

Для здійснення судом належної оцінки та перевірки доводів, наведених заявником в обґрунтування поважності підстав пропуску строку касаційного оскарження, такі доводи повинні бути підтверджені відповідними письмовими документами або іншими доказами (зокрема, копія конверту зі штрих кодовим ідентифікатором, в якому була надіслана оскаржувана постанова), з яких достовірно вбачається існування обставин, зазначених у заяві про поновлення строку.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу (частина перша статті 77 КАС України).

Проаналізувавши доводи поданого клопотання, Суд зазначає, що поновлення судом строку на касаційне оскарження з урахуванням вищезазначеного не відповідатиме принципу правової визначеності як одного з основних елементів принципу верховенства права.

Верховний Суд звертає увагу на те, що стаття 44 КАС України передбачає обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти 6, 7 частини п`ятої цієї статті).

Тобто особа, яка зацікавлена у поданні касаційної скарги, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, цілком використовувати наявні засоби та можливості, передбачені законодавством. Отже, учасники процесу мають діяти вчасно та в належний спосіб, вони не мають допускати затримки та невиправданого зволікання під час виконання своїх процесуальних обов`язків.

Також згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Наведеними положеннями КАС України чітко окреслений характер процесуальної поведінки учасників справи, відповідно до якого особа, яка зацікавлена у поданні касаційної скарги, повинна діяти сумлінно, тобто виявляти добросовісне ставлення до наявних у неї прав і здійснювати їхню реалізацію в такий спосіб, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без невиправданих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, передусім щодо дотримання строку на касаційне оскарження. Для цього учасник справи повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати цілком наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Водночас тлумачення приписів частини третьої статті 329 КАС України дає підстави для висновку, що поновлення встановленого процесуальним законом строку для подання касаційної скарги здійснюється судом у особливих, екстраординарних випадках й тільки за наявності обставин об`єктивного та непереборного характеру (підтверджених належними доказами), які істотно ускладнили або унеможливили своєчасну реалізацію права на касаційне оскарження судового рішення.

Важливість дотримання строків звернення з касаційною скаргою також зумовлена й тим, що у контексті концепції справедливого судового розгляду особливу цінність має принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового судового рішення тільки з метою повторного слухання справи та ухвалення нового рішення. Відступ від цього принципу можливий, тільки коли він зумовлений особливими й непереборними обставинами.

Колегія суддів підкреслює, що особливими та непереборними визнаються обставини, які не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій. Такими обставинами є ті, які не залежать від волі особи та об`єктивно унеможливлюють вчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк, звернення до суду з касаційною скаргою.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації права на оскарження судового рішення в касаційному порядку в строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск такого строку з поважних причин.

Утім, обставини, якими скаржники обґрунтовують поважність причин пропуску ними строку на касаційне оскарження не дають підстав вважати їх об`єктивними та непереборними.

З огляду на вищенаведене, колегія суддів вважає, що в контексті обставин цієї справи скаржники не продемонстрували достатньої зацікавленості стосовно належного захисту своїх прав в судовому порядку.

Верховний Суд наголошує, що пропуск строку на касаційне оскарження судових рішень через байдужість до своїх прав та небажання скористатися цим правом не є поважною причиною пропуску строку та, відповідно, підставою для поновлення строку звернення до суду з касаційною скаргою, оскільки значний період зволікання з поданням касаційної скарги безпосередньо був зумовлений суб`єктивною поведінкою скаржників, а не об`єктивними обставинами, що перебували поза їх волею.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом в ухвалах від 22 березня 2021 року у справі № 160/1170/20, від 25 червня 2021 року у справі № 640/13331/19 та від 19 серпня 2021 року у справі № 440/5150/19

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 333 КАС України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження, визнані судом неповажними.

З урахуванням вищенаведеного, суд касаційної інстанції дійшов висновку, що у відкритті касаційного провадження у даній справі слід відмовити.

Керуючись статтями 44, 121, 248, 329, 332, 333, 355, 359 КАС України, суд

УХВАЛИВ :

1. Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про розстрочення або звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги у справі № 2а-279-2007.

2. Визнати неповажними підстави пропуску строку на касаційне оскарження ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 19 жовтня 2021 року, викладені у клопотанні ОСОБА_1 та ОСОБА_2 і відмовити у його задоволенні.

3. Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 19 жовтня 2021 року у справі № 2а-279-2007 за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Черкаської міської ради, виконавчого комітету Черкаської міської ради, за участю третіх осіб: Черкаського міського управління земельних ресурсів, ОСОБА_3 , КП ВЖ РЕУ - 5, про визнання рішення недійсним та скасування державного акта.

4. Копію ухвали разом з касаційною скаргою та доданими до скарги матеріалами направити особі, яка її подала.

5. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя -доповідач Я.О. Берназюк

Судді Н.В. Коваленко

Т.Г. Стрелець