Справа № 260/1333/19
Суддя: Скраль Т.В.
Дата ухвалення: 2022-05-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову у задоволенні клопотання

04 травня 2022 рокум. Ужгород№ 260/1333/19
15:28 год

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Скраль Т.В.

при секретарі Шестак Н.В.,

позивач: ОСОБА_1 ;

відповідач: Управління МВС України в Закарпатській області в особі Ліквідаційної комісії УМВС України в Закарпатській області представник Олашин Оксана Михайлівна;

третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Державна установа "Територіальне медичне об`єднання МВС по Закарпатській області" представник у судове засідання не з`явився;

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву позивача від 31 січня 2022 року та клопотання відповідача від 15 квітня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Управління МВС України в Закарпатській області в особі Ліквідаційної комісії УМВС України в Закарпатській області (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Ф. Ракоці, 13, ), третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Державна установа "Територіальне медичне об`єднання МВС по Закарпатській області" (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Грибоєдова 12, ) про визнання рішення протиправним та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

У відповідності до статті 243 частини 3 КАС України 04 травня 2022 року проголошено вступну та резолютивну частини ухвали. Ухвалу у повному обсязі складено 06 травня 2022 року.

19 серпня 2020 року рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду позов ОСОБА_1 до Управління МВС України в Закарпатській області в особі Ліквідаційної комісії УМВС України в Закарпатській області, третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Державна установа "Територіальне медичне об`єднання МВС по Закарпатській області" про визнання рішення протиправним та зобов`язання вчинити певні дії - задоволено частково. Визнано протиправними дії Управління МВС України в Закарпатській області в особі Ліквідаційної комісії УМВС України в Закарпатській області щодо відмови ОСОБА_1 у підготовці та надані до Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області оновленої довідки про розмір його грошового забезпечення станом на 05 березня 2019 року, у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 № 2262-ХІІ Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб, положень постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб, із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, для здійснення обчислення та перерахунку з 01 квітня 2019 року основного розміру пенсії. Зобов`язано Управління МВС України в Закарпатській області в особі Ліквідаційної комісії УМВС України в Закарпатській області підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області нову довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 , станом на 05 березня 2019 року, у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 №2262-ХІІ Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб, статті 9 Закону України від 20.12.1991 №2011-XII Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей та з врахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб, із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, для проведення з 01 квітня 2019 року перерахунку основного розміру його пенсії. Стягнуто на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань Управління МВС України в Закарпатській області в особі Ліквідаційної комісії УМВС України в Закарпатській області (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Ф.Ракоці, 13, ) судові витрати у розмірі 384, 20 грн. (триста вісімдесят чотири гривні 20 коп.).

31 січня 2022 року позивачем подано до суду заяву, в якій просить суд: « 1. По розгляду даної заяви дати роз`яснення щодо правомірності дій Комісії УМВС по застосуванню в довідці про грошове забезпечення складової 40% надбавки, замість передбаченої нормативно-правовим актом - Додатком 16 до Постанови №704 - 50% надбавкою за вислугу 33 роки, яка уже Комісією УМВС була врахована в Довідці від 28.05.2019 р. №42/106/5-2019 та на підставі якої заявник отримував пенсію із складовою 50% надбавки з 01.01.2018 р. до 01.11.2021 року. 2. Прийняти міри впливу до Комісії УМВС, яка належним чином не виконала результативну частину рішення ЗОАС від 19.08.20 р. по справі №260/1333/19 і навмисно не врахувавши 33 роки вислуги заявника, неправомірно у довідці №105/106/05/5 1-2021 застосувала не передбачені нормативно-правовим актом Постановою №704 40% надбавку за вислугу років. 3. Встановити контроль за належним виконанням Комісією УМВС вимог, викладених у виконавчих листах №260/1333/19/2021 щодо внесення змін у Довідку №105 106/05/5-2021 та по сплаті заявнику боргу за судовий збір. 4. Стягнути з Управління МВС України в Закарпатській області в особі: Ліквідаційної комісії УМВС України в Закарпатській області () судовий збір на користь заявника - ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 ), мешканця АДРЕСА_2 .»

02 лютого 2022 року ухвалою суду призначено судове засідання для розгляду питання щодо встановлення судового контроль за виконанням судового рішення та роз`яснення судового рішення по справі 260/1333/19.

Представник третьої особи у судове засідання не з`явився, однак про час і дату судового засідання повідомлені належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення, яке вручено 26 квітня 2022 року та повернулося до суду 29 квітня 2022 року.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає за можливе розгляд заяви здійснити за відсутності представника третьої особи.

Позивач у судовому засіданні заяву від 31 січня 2022 року підтримав та просив її задовольнити, оскільки відповідач не виконує рішення суду, яке набрало законної сили.

Представник відповідача у судовому засіданні у задоволенні заяви просила відмовити, оскільки ними виконано рішення суду.

Щодо заяви позивача у відповідності до статті 254 КАС України, судом встановлено наступне.

Позивач просить суд дати роз`яснення щодо правомірності дій Комісії УМВС по застосуванню в довідці про грошове забезпечення складової 40% надбавки, замість передбаченої нормативно-правовим актом - Додатком 16 до Постанови №704 - 50% надбавкою за вислугу 33 роки, яка уже Комісією УМВС була врахована в Довідці від 28.05.2019 р. №42/106/5-2019 та на підставі якої заявник отримував пенсію із складовою 50% надбавки з 01.01.2018 р. до 01.11.2021 року.

Відповідно до частин 1, 2 статті 254 КАС України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

За частиною четвертою даної норми, подання заяви про роз`яснення судового рішення зупиняє перебіг строку, встановленого судом для виконання судового рішення, а так само строку, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Ухвалу про роз`яснення судового рішення або про відмову у його роз`ясненні може бути оскаржено, що визначено частиною п`ятою статті 254 КАС України.

Виходячи із системного тлумачення наведеної норми, роз`яснено може бути судове рішення, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини.

Конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить.

Разом з тим, ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення. Вимога логічності, зокрема, передбачає, що текст рішення має відображати причинно-наслідкові зв`язки у межах речення чи всього документу.

Зокрема, мотивувальна частина рішення має відповідати його резолютивній частині.

Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.

Недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання рішення суду, а тому роз`ясненню підлягають рішення суду у разі, якщо без такого роз`яснення їх важко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

При цьому, суд роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення.

Механізм, визначений цією статтею, не може використовуватись, якщо хтось із осіб, які беруть участь у справі не розуміє мотивації судового рішення. У разі незгоди з мотивацією судового рішення особи, які беруть участь у справі, можуть оскаржити це судове рішення в порядку, передбаченому КАС України.

У заяві про роз`яснення судового рішення зазначається, що саме у резолютивній частині рішення є незрозумілим, в чому полягає незрозумілість такого рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення, як це впливає на його виконання.

У заяві позивача такі доводи відсутні та такі пояснення не надано суду під час розгляду такої заяви.

Як було судом встановлено, рішення суду у даній справі виконано, що підтверджується виданою Довідкою про грошове забезпечення від 28.01.2021 року №105/106/05-5-2021 (а.с.14, т.2), яка була направлена до Головного управління ПФУ в Закарпатській області для здійснення перерахунку позивачу. Крім того, дану обставину було підтверджено сторонами в судовому засіданні та стверджується відповіддю пенсійного органу від 19 січня 2022 року на звернення позивача від 21 грудня 2021 року, (а.с.57-58, т.2).

Таким чином, судом встановлено, що судове рішення від 19 серпня 2020 року, яке просить роз`яснити заявник, є виконаним та не підлягає роз`ясненню в порядку статті 254 КАС України.

Надаючи оцінку поданій позивачем заяві в частині встановлення судового контролю, у відповідності до статті 382 КАС України, та матеріалам даної адміністративної справи, судом встановлено наступне.

Позивач просить суд встановити контроль за належним виконанням Комісією УМВС вимог, викладених у виконавчих листах №260/1333/19/2021 щодо внесення змін у Довідку №105 106/05/5-2021 та по сплаті заявнику боргу за судовий збір.

Відповідно до частини 1 статті 382 КАС України суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

Вказана стаття не визначає чіткого порядку реалізації права особи та можливості суду на встановлення судового контролю за виконанням рішення суду, шляхом зобов`язання суб`єкта владних повноважень подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

Однак, згідно з позицією Великої Палати Верховного Суду сформованої в ухвалі від 20.06.2018 року у справі № 800/592/17, встановлення судового контролю за виконанням судового рішення, шляхом зобов`язання суб`єкта владних повноважень подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення, можливо і після ухвалення судового рішення по суті спору на підставі окремо поданої заяви.

Отже, позивач не позбавлений можливості звернутися із клопотанням про встановлення судового контролю після прийняття судом рішення у справі, у разі існування ризику його не виконання.

Окремо необхідно вказати, що суд може встановити судовий контроль за виконанням рішення суб`єктом владних повноважень під час прийняття рішення або після винесення такого, однак суд наділений відповідним правом, а не обов`язком.

Такий контроль здійснюється судом шляхом зобов`язання відповідача надати звіт про виконання судового рішення, розгляду поданого звіту на виконання судового рішення, а у разі неподання такого звіту - встановленням нового строку для подання звіту та накладанням штрафу.

При цьому, зазначені процесуальні дії є диспозитивним правом суду, яке може використовуватися в залежності від наявності об`єктивних обставин, які підтверджуються належними та допустимими доказами.

На підставі вище наведеного, аналізуючи правові норми статті 382 КАС України, суд дійшов висновку, що суд вправі встановити судовий контроль за виконанням рішення суду, шляхом зобов`язання суб`єкта владних повноважень подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення, як у судовому рішенні за результатами вирішення справи по суті, так і після ухвалення судового рішення, яким вирішено спір по суті.

Верховний Суд у постанові від 20 лютого 2019 року у справі № 806/2143/15, звертав увагу на те, що застосування статті 382 КАС України має на меті забезпечення належного виконання судового рішення. Підставою її застосування є саме невиконання судового рішення, ухваленого на користь особи - позивача та обставини, що свідчать про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, пов`язаних з невиконанням судового рішення в цій справі.

Отже, судовий контроль за виконанням судових рішень в адміністративних справах є саме диспозитивним правом суду, яке може використовуватись в залежності від наявності об`єктивних обставин та обґрунтованих сумнівів на користь ймовірного невиконання рішення суду відповідачем, що підтверджені належними та допустимими доказами.

У якості обставин, що можуть свідчити про невиконання рішення суду відповідачем-суб`єктом владних повноважень потрібно розуміти зовнішню форму поведінки (діяння) цього органу, яка полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи у нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені.

Судове рішення від 19 серпня 2020 року у даній справі набрало законної сили 14 грудня 2020 року.

Як слідує із Комп`ютерної програми "Діловодство спеціалізованого суду" 27 січня 2021 року Закарпатським окружним адміністративним судом у справі № 260/1333/19 видано два виконавчі листи:

- зобов`язати Управління МВС України в Закарпатській області в особі Ліквідаційної комісії УМВС України в Закарпатській області підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області нову довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 , станом на 05 березня 2019 року, у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 №2262-ХІІ Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб, статті 9 Закону України від 20.12.1991 №2011-XII Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей та з врахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб, із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, для проведення з 01 квітня 2019 року перерахунку основного розміру його пенсії;

- стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань Управління МВС України в Закарпатській області в особі Ліквідаційної комісії УМВС України в Закарпатській області (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Ф.Ракоці, 13, ) судові витрати у розмірі 384, 20 грн. (триста вісімдесят чотири грн. 20 коп.).

28 січня 2021 року Управлінням МВС України в Закарпатській області видано довідку № 105/106/05/5-2021 про грошове забезпечення станом на 05.03.2019 р. для перерахунку пенсії з 01.04.2019 р. відповідно до рішення Закарпатського окружного адміністративного суду № 260/1333/19 від 19.08.2020 р., залишеного в силі постановою Восьмого апеляційного суду №А857/11420/20 від 14.12.2020 р..

Що стосується виконавчого листа щодо стягнення судового збору, то позивач не надав будь-яких доказів того, що рішення суду відповідачем в цій частині не виконується, чи залишається невиконаним, як і доказів того, що позивач пред`явив виданий судом виконавчий лист про стягнення судових витрат до примусового виконання. При цьому, суд зауважує, що строк пред`явлення виконавчого документу до виконання до 14 грудня 2023 року, що відображено судом у змісті самого виконавчого листа виданого судом 27 січня 2021 року.

Тому, дана заява позивача в цій частині також не підлягає задоволенню, як необґрунтована.

Щодо заяви позивача у відповідності до статті 383 КАС України, судом встановлено наступне.

Позивач просить суд прийняти міри впливу до Комісії УМВС, яка належним чином не виконала результативну частину рішення ЗОАС від 19.08.20 р. по справі №260/1333/19 і навмисно не врахувавши 33 роки вислуги заявника, неправомірно у довідці №105/106/05/51-2021 застосувала не передбачені нормативно-правовим актом Постановою №704 40% надбавку за вислугу років.

Частиною 1 статті 383 КАС України передбачено, що особа - позивач, на користь якої ухвалено рішення суду, має право подати до суду першої інстанції заяву про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання такого рішення суду, або порушення прав позивача, підтверджених таким рішенням суду.

Отже, інститут контролю за виконанням рішення суду, механізм якого визначений у тому числі і приписами статті 383 КАС України, підлягає застосуванню виключно у разі наявності протиправних рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень щодо виконання рішення суду, що порушує права та законні інтереси позивача та застосування приписів статті 383 КАС України можливе у разі встановлення факту невиконання таким суб`єктом владних повноважень дій зобов`язального характеру, визначених рішенням суду на користь особи - позивача, що має бути підтверджено відповідними доказами, поданими позивачем.

Так, на переконання суду, законодавець, встановлюючи порядок застосування заходів судового контролю у ст. 383 КАС України визначив, що останні можуть бути та підлягають застосуванню виключно у разі наявності протиправних рішень, дій чи бездіяльності саме суб`єкта владних повноважень.

Згідно з частиною шостою статті 383 КАС України за відсутності обставин протиправності відповідних рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень - відповідача та порушення ним прав, свобод, інтересів особи-позивача, суд залишає заяву без задоволення. За наявності підстав для задоволення заяви суд постановляє ухвалу в порядку, передбаченому статтею 249 цього Кодексу.

Відтак, враховуючи вищевикладене, та зважаючи на те, що позивачем у заяві не наведено будь-яких належних доводів, аргументів, та до вказаної заяви не додано жодних достатніх доказів на підтвердження протиправної бездіяльності, дій з боку суб`єкта владних повноважень - Управління МВС України в Закарпатській області під час виконання рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 19 серпня 2020 року, при цьому судом було встановлено, що рішення суду щодо зобов`язання Управління МВС України в Закарпатській області в особі Ліквідаційної комісії УМВС України в Закарпатській області підготувати та надати нову довідку до Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, для проведення з 01 квітня 2019 року перерахунку основного розміру пенсії ОСОБА_1 - виконано 28 січня 2021 року, то суд дійшов висновку щодо відсутності законодавчо передбачених підстав для задоволення заяви та щодо накладення штрафу на відповідача, постановлення окремої ухвали про визнання протиправними дій/бездіяльності відповідача.

Щодо клопотання відповідача від 15 квітня 2022 року про залишення позовної заяви без розгляду у відповідності до пункту 1 частини 2 статті 287 КАС України, судом встановлено наступне.

Відповідно до частини 1 статі 287 КАС України учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Відповідно до пункту 1 частини 2 статті 287 КАС України позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Враховуючи вищенаведене, заява про залишення заяви без розгляду у відповідності до п.1 ч.2 ст. 287 КАС України не підлягає задоволенню, оскільки дані строки застосовується при зверненні до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб. Так як позивачем не подавалася позовна заява в порядку ст. 287 КАС України, то клопотання є безпідставним та задоволенню не підлягає.

У зв`язку з відмовою у задоволені заяви позивача, відсутні підстави для розподілу судових витрат.

Керуючись ст. ст. 248, 254, 382, 383 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 від 31 січня 2022 року (вх. № 2891/22) та в клопотанні відповідача від 15 квітня 2022 року - відмовити.

Ухвала в порядку статті 382 та 254 КАС України набирає законної сили в порядку встановленому статтею 256 КАС України та може бути оскаржена. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Закарпатський окружний адміністративний суд протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя Т.В.Скраль