Справа № 340/9364/21
Суддя: К.М. Притула
Дата ухвалення: 2022-04-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 квітня 2022 року м. Кропивницький Справа № 340/9364/21

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Притула К.М., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області про визнання протиправними та скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить визнати протиправним (недійсним) з моменту винесення та скасувати у повному обсязі рішення №0000/3838/2404 від 08.09.2021.

Позивач вважає дане рішення протиправним та таким, що підлягає скасуванню. В обгрунтування заявлених позовних вимог зазначає, що в період з 20.07.2019 по19.12.2019 ЄСВ сплачувала кожен місяць до 20 числа, що підтверджується копіями платіжних доручень.

Ухвалою суду від 29 листопада 2021 року дану позовну заяву залишено без руху та надано строк для виправлення недоліків (а.с.11)

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 30 грудня 2021 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження та встановлено відповідачеві строк для надання відзиву на позовну заяву(а.с.28).

22 березня 2022 року ухвалою суду продовжено процесуальний строк розгляду справи (а.с.32).

12.04.2022 (вх. № 10526/22) на адресу суду від Головного управління ДПС в Кіровоградській області надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач просить відмовити в задоволені позовних вимог. Зазначає, що позовні вимоги не визнаються в повному обсязі та зазначається, що прийняття оскаржуваного рішення обумовлено порушенням податкового законодавства, а тому є правомірним та не підлягає скасуванню. В обгрунтування своєї позиції вказує на те, що єдиний внесок за 2 та 3 квартали 2019 року позивачем сплачувався несвоєчасно, що призвело до нарахування штрафних (фінансових) санкцій та пені.

Розглянувши подані позивачем і відповідачем документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_1 ) перебуває на обліку в Кропивницькій ДПІ ГУ ДПС у Кіровоградській області з 19.12.2013, як фізична особа - підприємець. З 01.01.2014 року провадить діяльність на спрощеній системі оподаткування (2 група).

20.09.2021 позивач отримала рішення №0000/3838/2404 від 08.09.2021 ГУ ДПС у Кіровоградській області про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску на суму 1551,71 грн.(штраф у розмірі 1081 грн., та нарахована пеня у розмірі 470,71 грн.) за період з 20.07.2019 по 19.12.2019 (а.с.4).

Не погоджуючись з вказаним рішенням відповідача, позивач звернулась до суду з відповідним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає.

Правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку визначає Закон України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" від 08.07.2010 № 2464-VI (далі - Закон № 2464-VI).

Відповідно до п.2 ч.1 ст. 1 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок) - консолідований страховий внесок, збір якого здійснюється до системи загальнообов`язкового державного соціального страхування в обов`язковому порядку та на регулярній основі з метою забезпечення захисту у випадках, передбачених законодавством, прав застрахованих осіб на отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування.

Згідно з положеннями ч.2 ст. 8 та ст. 12 Закону № 2464-VI єдиний внесок не входить до системи оподаткування. Завданнями центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, є забезпечення адміністрування єдиного внеску шляхом його збору, ведення обліку надходжень від його сплати та здійснення контролю за сплатою єдиного внеску.

П. 6 ч.1 ст. 1 Закону № 2464-VI встановлено, що недоїмка це сума єдиного внеску, своєчасно не нарахована та/або не сплачена у строки, встановлені цим Законом, обчислена органом доходів і зборів у випадках, передбачених цим Законом.

Відповідно до ч.1 ст. 4 Закону № 2464-VI платниками єдиного внеску є: зокрема, фізичні особи - підприємці, зокрема ті, які використовують працю інших осіб на умовах трудового договору (контракту) або на інших умовах, передбачених законодавством про працю, чи за цивільно-правовим договором (крім цивільно-правового договору, укладеного з фізичною особою - підприємцем, якщо виконувані роботи (надавані послуги) відповідають видам діяльності відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців); фізичні особи - підприємці, в тому числі ті, які обрали спрощену систему оподаткування.

Згідно з п 1 ч. 2 ст. 6 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування», який набрав чинності з 01.01.2011, зі змінами та доповненнями (далі - Закон № 2464) платник єдиного внеску зобов`язаний своєчасно та в повному обсязі нараховувати, обчислювати і сплачувати єдиний внесок.

Згідно з ч.2 ст.9 Закону № 2464-VI обчислення єдиного внеску здійснюється на підставі бухгалтерських та інших документів, відповідно до яких провадиться нарахування (обчислення) або які підтверджують нарахування (обчислення) виплат (доходу), на які відповідно до цього Закону нараховується єдиний внесок.

Приписами ч.3 ст.9 Закону № 2464-VI передбачено, що обчислення єдиного внеску органами доходів і зборів у випадках, передбачених цим Законом, здійснюється на підставі актів перевірки правильності нарахування та сплати єдиного внеску, звітності, що подається платниками до органів доходів і зборів, бухгалтерських та інших документів, що підтверджують суми виплат (доходу), на суми яких (якого) відповідно до цього Закону нараховується єдиний внесок.

За приписами абз.3 ч.8 ст. 9 цього Закону фізичні особи-підприємці, які обрали спрощену систему оподаткування зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний квартал, до 20 числа місяця, що настає за кварталом, за який сплачується єдиний внесок.

Згідно ч. 10 ст. 9 Закону № 2464 днем сплати єдиного внеску вважається:

у разі перерахування сум єдиного внеску з рахунку платника на відповідні рахунки органу доходів і зборів - день списання банком або центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, суми платежу з рахунку платника незалежно від часу її зарахування на рахунок органу доходів і зборів;

у разі сплати єдиного внеску готівкою - день прийняття до виконання банком або іншою установою - членом платіжної системи документа на переказ готівки разом із сумою коштів у готівковій формі;

у разі сплати єдиного внеску в іноземній валюті - день надходження коштів на відповідні рахунки органів доходів і зборів, відкриті в центральному органі виконавчої влади, що ревізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів.

Судом встановлено, що у Державній казначейській службі України відкриті розрахункові рахунки для зарахування єдиного внеску, зокрема, з символом « 201» - рахунок для сплати єдиного внеску нарахований роботодавцями на суми заробітної плати (код бюджетної класифікації 71010000) та « 204» - рахунок для сплати єдиного внеску для фізичних осіб - підприємців (код бюджетної класифікації 71040000).

Відповідно до пояснень представника відповідача, що підтверджуються позивачем, у травні, червні, липні, серпні та вересні 2019 року платником ОСОБА_1 сплачено єдиний внесок на розрахунковий рахунок з символом « 201», загальна сума сплаченого такого внеску складає 4590,00 гривень.

Відповідно до ч. 13 ст. 9 Закону №2464 суми помилково сплаченого єдиного внеску зараховуються в рахунок майбутніх платежів єдиного внеску або повертаються платникам у порядку і строки, визначені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів. Пенсійним фондом та фондами загальнообов`язкового державного соціального страхування.

Відповідно до поданої платником заяви про перерахування помилково або надміру сплачених коштів (вх. від 17.12.2019 №13113/ФОП) ГУ ДПС у Кіровоградській області 19.12.2019 здійснено перерахування коштів з одного бюджетного рахунку на інший, перераховано кошти в сумі 4590,00 грн. з розрахункового рахунку з кодом бюджетної класифікації 71010000 на розрахунковий рахунок з кодом бюджетної класифікації 71040000.

За порушення норм законодавства про єдиний внесок до платників, на яких згідно із Законом №2464 покладено обов`язок нараховувати, обчислювати та сплачувати єдиний внесок, застосовуються фінансові санкції (штрафи та пеня) відповідно до Закону №2464.

Таким чином позивачка фактично сплачувала єдиний соціальний внесок з квітня по серпень не як фізична особа-підприємець, а як роботодавець за найманих працівників. Лише 19.12.2019 року після того як позивачка подала до контролюючого органу заяву про перерахування коштів відповідні кошти було перераховано на розрахунковий рахунок з кодом бюджетної класифікації 71040000.

Враховуючи зазначене, суд погоджується з доводами відповідача, що у липні, серпні, вересні 2019 платником ОСОБА_1 єдиний внесок не сплачувався.

Протягом жовтня - грудня сплачено єдиний внесок платником в сумі 7345,59 грн. (16.10.2019 - 918.43 грн., 15.11.2019 - 918,43 грн., 11.12.2019 - 918,43 грн.. 19.12.2019 -4590,30 грн).

Таким чином, платником забезпечено повну сплату єдиного внеску за 2 та 3 квартали 2019 року лише 19.12.2019.

За порушення термінів сплати єдиного внеску, відповідно до п.п. 2 п.2 розділу VII Інструкції №449, платнику ОСОБА_1 винесене рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску від 08.09.2021 №0000/3838/2404 на загальну суму 1551,71 грн., в т.ч. штраф у розмірі 1081,00 грн. та пеня за період з 20.07.2019 по 19.12.2019 у розмірі 470,71 грн.

Згідно із ч. 3 ст. 25 Закону № 2464-VI суми недоїмки стягуються з нарахуванням пені та застосуванням штрафів.

Орган доходів і зборів у порядку, за формою та у строки, встановлені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, надсилає платникам єдиного внеску, які мають недоїмку, вимогу про її сплату.

Платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею.

Згідно внесених змін до п 2 ч. 11 ст. 25 Закону № 2464 за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) сум єдиного внеску, що виникли з 01.01.2015, накладається штраф у розмірі 20 відсотків своєчасно не сплачених сум.

Ч. 10 ст. 25 Закону № 2464 одночасно на суму недоїмки нараховується пеня з розрахунку 0,1 відсотка суми недоплати за кожний день прострочення платежу.

Ч. 13 ст. 25 Закону № 2464 нарахування пені, передбаченої цим Законом, починається з першого календарного дня, що настає за днем закінчення строку внесення відповідного платежу, до дня його фактичної сплати (перерахування) включно .

Процедуру нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування страхувальниками, визначеними Законом України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування", нарахування і сплати фінансових санкцій органами доходів і зборів, стягнення заборгованості зі сплати страхових коштів визначено Інструкцією про порядок формування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування від 20.04.2015 року № 449 (далі - Інструкцією).

Згідно розділу VI Інструкції до платників, які не виконали визначені Законом обов`язки щодо нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску, застосовуються заходи впливу та стягнення.

У разі виявлення органом доходів і зборів своєчасно не нарахованих та/або не сплачених платником сум єдиного внеску такий орган доходів і зборів обчислює суми єдиного внеску, що зазначаються у вимозі про сплату боргу (недоїмки), та застосовує до такого платника штрафні санкції у порядку і розмірах, визначених розділом VІІ цієї Інструкції.

Сума єдиного внеску, своєчасно не нарахована та/або не сплачена у строки, встановлені Законом, обчислена органами доходів і зборів у випадках, передбачених Законом, є недоїмкою.

Суми недоїмки стягуються з нарахуванням пені та застосуванням штрафів.

Як вбачається з матеріалів справи, підставою для винесення оскаржуваного Рішення №0000/3838/2404 від 08.09.2021 про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне) перерахування єдиного внеску стала несвоєчасна сплата єдиного внеску позивачем.

Суд вважає, що оскільки головною умовою для нарахування санкцій є встановлений факт несвоєчасної сплати ЄСВ, що мало місце у даних правовідносинах і що не спростовано в ході розгляду справи, суд на підставі письмових доказів у справі приходить до висновку про правомірність оскаржуваного в даній справі рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату та несвоєчасну сплату єдиного внеску.

Згідно ч.1 ст.9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України.

З урахуванням з`ясованих обставин, досліджених матеріалів справи суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача є не обґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню в повному обсязі.

Згідно вимог ст.139 КАС України судові витрати не підлягають відшкодуванню.

Керуючись ст.,ст. 9, 14, 73-78, 90, 143, 242-246, 250, 255 КАС України, суд, -

В и р і ш и в

В задоволені позовних вимог ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Державної податкової служби Кіровоградської області (вул. В.Перспективна, 55, м.Кропивницький, Кіровоградська область, 25006) про визнання протиправним та скасування рішення відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України, до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Кіровоградський окружний адміністративний суд.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду К.М. Притула