Справа № 480/6051/21
Суддя: І.Г. Шевченко
Дата ухвалення: 2022-05-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 травня 2022 р. Справа № 480/6051/21

Сумський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді - Шевченко І.Г., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу за позовом Комунальне підприємство "Міськводоканал" Сумської міської ради до Управління Північного офісу Держаудитслужби у Житомирській області про визнання протиправним та скасування висновку в частині,-

В С Т А Н О В И В:

Комунальне підприємство "Міськводоканал" Сумської міської ради (далі - позивач, КП "Міськводоканал" СМР) звернулося до суду з позовною заявою до Управління Північного офісу Держаудитслужби у Житомирській області (далі - відповідач, Управління Північного офісу Держаудитслужби у Житомирській області), третя особа - товариство з обмеженою відповідальністю "Біоеталон" (далі - третя особа, ТОВ "Біоеталон"), в якій просило визнати протиправним та скасувати висновок відповідача від 22 червня 2021 року про результати моніторингу процедури закупівлі (UA-2021-03-12-012281-b) в частині:

- встановлення порушення вимог пункту 9 частини 2 статті 21 Закону України "Про публічні закупівлі", а саме: опубліковане оголошення про проведення відкритих торгів не містить інформацію про вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій;

- встановлення порушення щодо допущення до оцінки та електронного аукціону тендерні пропозиції учасників ТОВ "Біоеталон" та ТОВ "ДОТТ" по лотах 1-3, які не відповідали умовам тендерної документації;

- вимоги про зобов`язання КП "Міськводоканал" СМР здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законодавством порядку, зокрема, шляхом припинення зобов`язання за договорами про закупівлю від 01.05.2021 № 0105/1 (по лоту №1), від 01.05.2021 № 0105/2 (по лоту №2), від 01.05.2021 № 0105/3 (по лоту №3) відповідно до норм частини 2 статті 202 Господарського кодексу України, з дотриманням положень Господарського кодексу України і Цивільного кодексу України.

Свої вимоги мотивувало тим, що позивачем проведено відкриті торги щодо закупівлі палива з додержанням вимог Закону України "Про публічні закупівлі", переможцем яких став один з учасників, а саме ТОВ "Біоеталон", з яким КП "Міськводоканал" СМР у подальшому уклало договори про закупівлю. Разом з тим, відповідачем 11.06.2021 було розпочато моніторинг процедури відкритих торгів, згідно висновку по результатах моніторингу закупівлі якого від 22.06.2021 було встановлено порушення законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, а саме: порушення вимог пункту 9 частини 2 статті 21 Закону України "Про публічні закупівлі" (опубліковане оголошення про проведення відкритих торгів не містить інформацію про вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій), а також порушення вимог пункту 1 частини 1 статті 31 Закону України "Про публічні закупівлі" (допущені до оцінки тендерні пропозиції учасників ТОВ "Біоеталон" та ТОВ "ДОТ" по лотах 1-3 не відповідали умовам тендерної документації).

Щодо порушення вимог пункту 9 частини 2 статті 21 Закону України "Про публічні закупівлі" позивач вказує, що опубліковане оголошення про проведення відкритих торгів містить інформацію про розмір та вид забезпечення тендерних пропозицій. Однак, форма оголошення про закупівлю, яка заповнюється в електронній системі публічних закупівель України РгоZоrrо, не містить такого поля як "Умови надання забезпечення тендерних пропозицій", що підтверджується друкованою формою оголошення про проведення процедури відкритих торгів №UА-2021-03-12-012281-b, через що позивач не мав технічної можливості внести в оголошення дану інформацію. З посиланням на ст.ст.1,9 Закону України "Про публічні закупівлі" та Порядок функціонування електронної системи закупівель та проведення авторизації електронних майданчиків , затвердженого постановою КМУ від 24.02.2016 №166, наголосив, що відповідальними за належне функціонування електронної системи закупівель є адміністратор електронної системи закупівель та Уповноважений орган - Міністерство розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України.

Відтак, враховуючи, що у позивача була відсутня технічна можливість оприлюднення саме в оголошенні про закупівлю інформації про умови забезпечення тендерних пропозицій, а також те, що позивач намагався виконати вимоги законодавства шляхом зазначення даної інформації в Тендерній документації, у пункті 3 розділу 3, тому безпідставним є висновок відповідача про порушення позивачем пункту 9 частини 2 статті 21 Закону України "Про публічні закупівлі ".

Щодо порушення вимог пункту 1 частини 1 статті 31 Закону України "Про публічні закупівлі", позивач вказує, що частина 2 ст. 22 Закону України "Про публічні закупівлі" містить відомості, які повинні зазначатися в тендерній документації. При цьому, вказана норма не містить обов`язкової вимоги, що тендерна пропозиція повинна містити накладений кваліфікований електронний підпис учасника/уповноваженої особи учасника процедури закупівлі.

Моніторингом за результатами перевірки встановлено, що тендерні пропозиції учасників ТОВ "Біоеталон" та ТОВ "ДОТТ" містять "удосконалені електронні підписи учасників" на незахищеному носію, тобто накладені електронні підписи не можуть вважатися кваліфікованими.

Однак, тендерна пропозиція учасника ТОВ "Біоеталон" по лотах № 1-3 містить накладений електронний підпис ОСОБА_1 (директор), а тендерна пропозиція учасника ТОВ "ДОТТ" по лотах 1-3 містить накладений електронний підпис ОСОБА_2 (директор).

З посиланням на постанову Кабінету Міністрів України від 03.03.2020 №193, стверджує, що підписувати документи "удосконаленим електронним підписом" є цілком законним, тим більше, що Уряд продовжив реалізацію експериментального проекту щодо можливості використання е-підпису та печаток до 05.03.2022.

Також відмічає, що придбане позивачем паливо є вкрай важливим для забезпечення господарської діяльності підприємства, у тому числі своєчасного усунення аварійних ситуацій на мережах, а тому вимога відповідача про припинення укладеного за результатами закупівлі договору є протиправною та безпідставною.

Ухвалою суду від 13.07.2021 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Представник відповідача подав відзив на позовну заяву (а.с.93-97), в якому просив відмовити у задоволенні позову з огляду на те, що результати процедури закупівлі відображені в межах повноважень в спосіб та на підставі норм визначених Законом України "Про публічні закупівлі", що жодним чином не спростовується позивачем у позовній заяві, тому висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби у Житомирській області про результати моніторингу процедури закупівлі за номером UА-2021-03-12-012281-b є законним та скасуванню не підлягає.

Так, зокрема, представник відповідача щодо порушення вимог пункту 9 частини 2 статті 21 Закону України "Про публічні закупівлі" вказав, що в п. 9 ч. 2 ст. 21 Закону України "Про публічні закупівлі" чітко зазначено, що оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити, зокрема, інформацію про розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій. Однак, всупереч вказаній нормі, позивачем не внесено інформацію щодо умов надання забезпечення тендерних пропозицій до оголошення про проведення відкритих торгів, чим порушено вимоги п. 9 ч. 2 ст. 21 Закону України "Про публічні закупівлі".

Щодо порушення вимог пункту 1 частини 1 статті 31 Закону України "Про публічні закупівлі" представник відповідача вказав, що тендерні пропозиції учасника ТОВ "БІОЕТАЛОН" по лотах № 1-3 містять накладений електронний підпис ОСОБА_1 (директор), за результатами перевірки якого засіб кваліфікованого електронного підпису надає інформацію, що тип підпису "удосконалений" на незахищеному носію, а тендерні пропозиції учасника ТОВ "ДОТТ" по лотах № 1-3 містять накладений електронний підпис ОСОБА_2 (директор), за результатами перевірки якого засіб кваліфікованого електронного підпису надає інформацію, що тип підпису "удосконалений" на незахищеному носію. Тобто, накладені електронні підписи не можуть вважатися кваліфікованими, чим не дотримано вимоги підпункту 1.4 пункту 1 розділу 3 тендерної документації.

При цьому, в листі Міністерства цифрової трансформації України від 16.02.2021 за № 1/06-3-1587 щодо роз`яснення законодавства у сфері електронних довірчих послуг, зазначено, що "якщо за результатом перевірки електронного підпису засіб кваліфікованого електронного підпису чи печатки надає інформацію, що тип підпису "удосконалений", то такий електронний підпис не може вважатися кваліфікованим".

Також наголосив, що у розумінні пункту 1 частини 1 статті 31 Закону України "Про публічні закупівлі" відхилення тендерної пропозиції, яка не відповідає умовам тендерної пропозиції є обов`язком, а не правом замовника.

Відтак, на порушення вимог пункту 1 частини 1 статті 31 Закону України "Про публічні закупівлі", позивач допустив до електронного аукціону та не відхилив тендерні пропозиції учасників ТОВ "БІОЕТАЛОН" та ТОВ "ДОТТ" по лотах № 1-3 як такі, що не відповідали встановленим абз.1 ч.3 ст. 22 Закону України "Про публічні закупівлі" вимогам до учасника відповідно до законодавства.

До суду подав пояснення на позовну заяву представник третьої особи, в яких позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити з огляду на те, що спірний висновок є таким, що порушує права та інтереси позивача та ТОВ "Біоеталон", які полягають у здійсненні ними закупівель та поставок товарів для забезпечення господарської діяльності замовника. Зокрема, зазначив стосовно наявних порушень позивачем, що опубліковане оголошення про проведення відкритих торгів містить інформацію про розмір та вид забезпечення тендерних пропозицій. Однак форма оголошення про закупівлю, яка заповнюється в електронній системі публічних закупівель України РгоZоrrо, не містить такого поля як "Умови надання забезпечення тендерних пропозицій". Також, частина 2 ст. 22 Закону України "Про публічні закупівлі" не містить обов`язкової вимоги, що тендерна пропозиція повинна містити накладений кваліфікований електронний підпис учасника/уповноваженої особи учасника процедури закупівлі. При цьому, підписувати документи "удосконаленим електронним підписом" є цілком законним. Також відмітив, що підписання учасниками закупівель тендерних пропозицій удосконаленими електронними підписами замість кваліфікованого електронного підпису не тягне за собою суттєвих наслідків, в тому числі на проведення процедури закупівлі в цілому (а.с.56-60).

Представник позивача у відповіді на відзив обґрунтування вимог позову підтримав та наголосив, що висновок відповідача є необґрунтованим та таким, що підлягає скасуванню (а.с.118-119).

Представник відповідача, не погодившись з доводами позивача, викладеними у відповіді на відзив, подав заперечення на відповідь на відзив, в якому вказав, що висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби у Житомирській області про результати моніторингу процедури закупівлі за №UА-2021-03-12-012281-b, здійсненої позивачем, є законним та скасуванню не підлягає з підстав, викладених у відзиві. Просив відмовити у задоволенні позову у повному обсязі (а.с.128-133).

Дослідивши наявні матеріали справи, заяви по суті справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи та об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Судом встановлено, що КП ''Міськводоканал" СМР через електронну систему закупівель Prozorro (далі - Електронна система) було оприлюднено оголошення за №UA-2021-03-12-012281-b про проведення публічної закупівлі палива, зокрема, "Лот №1 Бензин А-92 Євро-5: ДК 021:2015 код: 09132000-3 Бензин в обсязі 250000літр; "Лот №2 Бензин А-92 Євро-5: ДК 021:2015 код: 09132000-3 Бензин в обсязі 30000літр; "Лот №3 дизельне паливо Євро-5: ДК 021:2015 код: 09134200-9 Дизельне паливо в обсязі 250000літр (а.с.21-23).

Переможцем даних торгів став один з учасників - ТОВ "БІОЕТАЛОН", з яким КП "Міськводоканал" СМР уклало договори про закупівлю по лоту № 1 від 01.05.2021 № 0105/1, по лоту № 2 від 01.05.2021 № 0105/2, по лоту № 3 від 01.05.2021 № 0105/3 (а.с.11-20, 65-84).

11.06.2021 Управлінням Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області згідно з наказом від 11.06.2021 № 368 "Про початок моніторингу" було розпочато проведення моніторингу закупівлі №UA-2021-03-12-012281-b.

За результатами здійсненого моніторингу закупівлі в електронній системі закупівель 22.06.2021 було оприлюднено висновок про результати моніторингу закупівлі за №UA-2021-03-12-012281-b (а.с.45-47), відповідно до якого встановлено порушення законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, а саме: порушення вимог пункту 9 частини 2 статті 21 Закону України "Про публічні закупівлі" - опубліковане оголошення про проведення відкритих торгів не містить інформацію про вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій, а також пункту 1 частини 1 статті 31 Закону України "Про публічні закупівлі" - допущені до оцінки тендерні пропозиції учасників ТОВ "БІОЕТАЛОН" та ТОВ "ДОТ" по лотах 1-3 не відповідали умовам тендерної документації. Зокрема, моніторингом установлено, що підпунктом 1.4 пункту 1 розділу 3 тендерної документації встановлено імперативну умову, що тендерна пропозиція повинна містити накладений кваліфікований електронний підпис учасника/уповноваженої особи учасника процедури закупівлі, повноваження якої щодо підпису документів тендерної пропозиції підтверджуються відповідно до поданих документів, моніторингом установлено, що тендерна пропозиція учасника ТОВ "БІОЕТАЛОН" по лотах № 1-3 містить накладений електронний підпис ОСОБА_1 (директор) та ТОВ "ДОТТ" по лотах 1-3 містить накладений електронний підпис ОСОБА_2 (директор) за результатами перевірки яких на сайті центрального засвідчувального органу (https://czo.gov.ua/verify) засіб кваліфікованого електронного підпису надає інформацію, що тип підпису "удосконалений" на незахищеному носію тобто накладені електронні підписи не можуть вважатися кваліфікованими.

З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні", Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законодавством порядку, зокрема шляхом припинення зобов`язань за договорами про закупівлю від 01.05.2021 № 0105/1 (по лоту № 1), від 01.05.2021 № 0105/2 (по лоту № 2), від 01.05.2021 № 0105/3 (по лоту № 3) відповідно до норм частини 2 статті 202 Господарського кодексу України, з дотриманням положень Господарського кодексу України і Цивільного кодексу України, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини можливості усунення виявлених порушень.

Надаючи правову оцінку відносинам, що склались в даному випадку між сторонами у справі, суд виходить з наступного.

Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у справах про оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади, установлюються Законом України "Про публічні закупівлі" від 25.12.2015 №922-VІІІ (далі - Закон), тут і далі в редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин.

Відповідно до п.9 ч.2 ст. 21 Закону оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити наступну інформацію, серед іншого, розмір, в и д та у м о в и надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати).

Відповідач у висновку стверджує про порушення позивачем вказаної норми, оскільки в оголошенні про проведення відкритих торгів, позивач не зазначив інформацію про вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій.

Водночас, доводи відповідача про відсутність в оголошенні інформації про в и д надання забезпечення тендерних пропозицій не відповідає дійсності та спростовується самим оголошенням (а.с.21), в якому вказано «Вид забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати)» - електронна гарантія. Відтак, оскаржуваний висновок відповідача про порушення позивачем пункту 9 частини другої статті 21 Закону в цій частині не відповідає критеріям правомірності та є протиправним.

Що стосується інформації про умови надання забезпечення тендерних пропозицій, яка має бути зазначена в оголошенні, з матеріалів справи суд вбачає, що дійсно в електронній системі закупівель в оголошенні про проведення відкритих торгів інформацію про умови надання забезпечення тендерних пропозицій позивач не зазначив (а.с.21-23).

Як відмітив представник позивача в обґрунтування своєї позиції у позові, це відбулося внаслідок того, що форма оголошення про закупівлю, яка заповнюється в електронній системі публічних закупівель України ProZorro, на момент надання оголошення не містило такого поля як "Умова надання забезпечення тендерних пропозицій". Водночас, щодо умов надання забезпечення тендерних пропозиції зазначено у тендерній документації, а саме: підпункті 3 розділу 3 «Умови повернення чи неповернення забезпечення тендерної пропозиції» (а.с.28).

Судом встановлено, що форма оголошення про закупівлю, яка заповнюється в електронній системі публічних закупівель України ProZorro дійсно не містила такого поля як "Умови надання забезпечення тендерних пропозицій". Це підтверджується друкованою формою оголошення про проведення відкритих торгів №UA-2021-03-12-012281-b (а.с.21-23). Вказане не заперечувалось представником відповідача, однак, в обґрунтування своєї позиції зазначив, що в такому випадку позивач, на виконання вимог Закону зобов`язаний був в іншому доступному полі зазначити таку інформацію, що було зроблено позивачем при вказівці в оголошенні інформації про мови.

Однак, посилання представника відповідача про зазначення позивачем в оголошенні інформації про мови не приймається судом до уваги, оскільки форма оголошення про проведення відкритих торгів містила окреме поле для заповнення «Мова тендерної пропозиції» (а.с.21зворот), в якому і було зазначено КП «Міськводоканал» СМР «українська». Натомість, як вбачається з оголошення (а.с.21-23) вільних доступних полів для заповнення, крім чітко визначених: "найменування замовника", "категорія замовника", "код згідно з ЄДРПОУ замовника", "місцезнаходження замовника", "контактна особа замовника, уповноважена здійснювати зв`язок з учасниками", "вид предмета закупівлі", "узагальнена назва предмета закупівлі", "код за Єдиним закупівельним словником", та по кожному Лоту: "умови оплати договору (порядок здійснення розрахунків)", "розмір бюджетного призначення за кошторисом або очікувана вартість предмета закупівлі", "розмір мінімального кроку пониження ціни", "математична формула, яка буде застосовуватися при проведенні електронного аукціону для визначення показників інших критеріїв оцінки", "кінцевий строк подання тендерних пропозицій", "мова тендерної пропозиції", "розмір забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати)", "вид забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати)", "дата та час розкриття тендерної пропозицій", "дата та час проведення електронного аукціону", "строк, на який укладається рамкова угода", "кількість учасників, з якими буде укладено рамкову угоду" (а.с.21-23), оголошення не містило.

При цьому, суд відмічає, що статтею 1 Закону визначено:

веб-портал Уповноваженого органу з питань закупівель (далі - веб-портал Уповноваженого органу) - інформаційно-телекомунікаційна система, яка має комплексну систему захисту інформації з підтвердженою відповідністю згідно із Законом України "Про захист інформації в інформаційно-телекомунікаційних системах", до складу якої входять модуль електронного аукціону і база даних, та є частиною електронної системи закупівель. Веб-портал Уповноваженого органу є онлайн-сервісом, що забезпечує створення, зберігання, оприлюднення всієї інформації про закупівлі, проведення електронного аукціону, автоматичний обмін інформацією і документами та користування сервісами з автоматичним обміном інформацією, доступ до якого здійснюється за допомогою мережі Інтернет. Забезпечення функціонування веб-порталу Уповноваженого органу здійснюється, у тому числі, за рахунок надання авторизованим електронним майданчикам платного доступу до нього;

авторизований електронний майданчик - авторизована Уповноваженим органом інформаційно-телекомунікаційна система, яка має комплексну систему захисту інформації з підтвердженою відповідністю згідно із Законом України "Про захист інформації в інформаційно-телекомунікаційних системах", є частиною електронної системи закупівель та онлайн-сервісом, що забезпечує реєстрацію осіб, автоматичне розміщення, отримання і передання інформації та документів під час проведення закупівель, користування сервісами з автоматичним обміном інформацією, доступ до якого здійснюється за допомогою мережі Інтернет;

- Уповноважений орган - центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері публічних закупівель.

У свою чергу, відповідно до ст.9 Закону, основними функціями Уповноваженого органу, зокрема, є: розроблення і затвердження нормативно-правових актів, необхідних для виконання цього Закону та регулювання державної політики у сфері закупівель; аналіз функціонування системи публічних закупівель; забезпечення функціонування веб-порталу Уповноваженого органу та інформаційного ресурсу Уповноваженого органу; наповнення інформаційного ресурсу Уповноваженого органу; взаємодія з громадськістю з питань удосконалення системи публічних закупівель; розроблення та затвердження: примірної тендерної документації; примірного положення про уповноважену особу; примірного положення про тендерний комітет; примірної методики визначення очікуваної вартості предмета закупівлі; примірної методики визначення вартості життєвого циклу; порядку визначення предмета закупівлі; порядку розміщення інформації про публічні закупівлі; особливості закупівель за рамковими угодами та їх укладення; форми і вимог до забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції; порядку організації тестування уповноважених осіб; переліку формальних помилок.

Відповідно до Положення про Міністерство розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20 серпня 2014 р. № 459 (тут і далі - в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин), Мінекономіки є головним органом у системі центральних органів виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику, зокрема у сфері державних та публічних закупівель.

Постановою Кабінету Міністрів України від 24 лютого 2016 р. №166 затверджено Порядок функціонування електронної системи закупівель та проведення авторизації електронних майданчиків, який визначає вимоги до функціонування електронної системи закупівель, процедуру проведення авторизації електронних майданчиків, умови підключення та випадки відключення електронних майданчиків від електронної системи закупівель, вимоги до електронних майданчиків та відповідальність операторів авторизованих електронних майданчиків (Порядок №166).

Пунктом 2 Порядку №166 визначено, що адміністратор електронної системи закупівель (далі - адміністратор) - юридична особа, визначена Уповноваженим органом відповідальною за забезпечення функціонування та наповнення веб-порталу Уповноваженого органу.

Відповідно до п.17 Порядку №166, адміністратор, зокрема, має право: здійснювати модернізацію електронної системи закупівель та вносити зміни до її функціональності за погодженням з Уповноваженим органом; проводити перевірку функціональності та здійснювати тестування роботи електронної системи закупівель як у цілому, так і окремих її складових (авторизованих/попередньо авторизованих електронних майданчиків); виявляти та фіксувати технічні збої в роботі авторизованих/попередньо авторизованих електронних майданчиків та порушення в роботі електронної системи закупівель.

Наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 11.06.2020 № 1082 затверджено Порядок розміщення інформації про публічні закупівлі, якій визначає процедуру розміщення інформації про публічні закупівлі, яка оприлюднюється на веб-порталі Уповноваженого органу у складі електронної системи закупівель (далі - веб-портал), подання інформації, документів, звернень та скарг, одержання повідомлень через електронну систему закупівель (далі - Порядок №1082).

Пунктом 2 Порядку №1082 визначено, що адміністратор електронної системи закупівель (далі - адміністратор) - юридична особа, визначена Уповноваженим органом відповідальною за забезпечення функціонування та наповнення веб-порталу.

Згідно з пунктом 3 Порядку №1082 розміщення інформації в електронній системі закупівель здійснюється замовником/ЦЗС) / учасником / постачальником / органом оскарження / органами державного фінансового контролю шляхом заповнення електронних полів, визначених адміністратором і реалізованих в електронній системі закупівель, та завантаження відповідних документів через автоматизоване робоче місце замовника / ЦЗО / учасника / постачальника / органу оскарження / органів державного фінансового контролю.

Отже виходячи із системного аналізу перелічених вище норм, суд доходить висновку, що відповідальними за належне функціонування електронної системи закупівель є адміністратор електронної системи закупівель та Уповноважений орган - Міністерство розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України.

Враховуючи, що у позивача була відсутня технічна можливість оприлюднення саме в оголошенні про закупівлю інформації про «Умови надання забезпечення тендерних пропозицій», а також те, що позивач намагався виконати вимоги законодавства шляхом зазначення інформації про умови надання забезпечення тендерних пропозицій в тендерній документації у підпункті 3 розділу 3 (а.с.28), суд вважає безпідставним висновок відповідача про порушення саме позивачем пункту 9 частини другої статті 21 Закону (т.2, а.с.45-45).

Відтак, висновок відповідача в цій частині не може відповідати критеріям правомірності, визначених в ч.2 с.2 Кодексу адміністративного судочинства України, є протиправним підлягає скасуванню, а тому позовні вимоги в цій частині підлягають задоволенню, у зв`язку з чим суд вважає необхідним визнати протиправним та скасувати оскаржуваний висновок в частині встановлення порушення позивачем вимог пункту 9 частини 2 статті 21 Закону.

Щодо посилання в оскаржуваному висновку про порушення позивачем вимог пункту 1 частини першої статті 31 Закону, про що зазначено у п.2 Констатуючої частини оскаржуваного висновку (а.с.46зворот), суд відмічає, що відповідно до вказаної норми замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо: учасник процедури закупівлі: не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства.

У свою чергу згідно із п.1 ч.3 ст. 22 Закону тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.

У п.1.4 п.1 розділу 3 Тендерної документації позивачем було встановлено, що тендерна пропозиція учасника у будь-якому випадку повинна містити накладений кваліфікований електронний підпис учасника/уповноваженої особи учасника процедури закупівлі, повноваження якої щодо підпису документів тендерної пропозиції підтверджуються відповідно до поданих документів (а.с.27зворот).

При цьому, дійсно, як вбачається з досліджених матеріалів справи (а.с.110,111) тендерна пропозиція учасника ТОВ "БІОЕТАЛОН" по лотах № 1-3 містить накладений електронний підпис ОСОБА_1 (директор) та ТОВ "ДОТТ" по лотах 1-3 містить накладений електронний підпис ОСОБА_2 (директор) за результатами перевірки яких на сайті центрального засвідчувального органу (https://czo.gov.ua/verify) засіб кваліфікованого електронного підпису надає інформацію, що тип підпису "удосконалений" на незахищеному носію.

Посилаючись на вказане, відповідач стверджує, що накладені учасниками електронні підписи не можуть вважатися кваліфікованими, а тому позивач, у відповідності до вимог п.1 ч.1 ст. 31 Закону зобов`язаний був відхилити тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель як таку, що не відповідала абз.1 ч.3 статті 22 цього Закону, та п.1.4 п.1 розділу 3.

Не погоджуючись з даними доводами суд, насамперед відмічає, що вчинені замовником дії при оцінці тендерних пропозицій не повинні утворювати порушення принципів здійснення державних закупівель, що здійснюються за такими принципами: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія, ефективність та пропорційність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників та рівне ставлення до них; об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; запобігання корупційним діям і зловживанням (частина 1 статті 5 Закону).

Відтак, на переконання суду, наведені вище відповідачем невідповідності тендерній документації тендерних пропозицій, як третьої особи- переможця, так і іншого учасника не можуть бути розцінені як підстави їх відхилення, оскільки прийняття та оцінка пропозицій позивачем здійснена у відповідності із принципами недискримінації учасників; об`єктивної та неупередженої оцінки тендерних пропозицій, оскільки до оцінки (аукціону) були одночасно допущені тендерні пропозиції зазначених учасників.

Крім іншого, варто відмітити, що відповідно до п.1.4 п.1 розділу 2 Тендерної документації, на яку посилається відповідач, під час використання електронної системи закупівель з метою подання тендерних пропозиції та їх оцінки документи та дані створюються та подаються з урахуванням вимог Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронні довірчі послуги" (а.с.27).

Так, згідно із п.12,23,44 ст.1 Закону України «Про електронні довірчі послуги» від 05.10.2017 №2155-VIII електронний підпис - електронні дані, які додаються підписувачем до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються ним як підпис; кваліфікований електронний підпис - удосконалений електронний підпис, який створюється з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису і базується на кваліфікованому сертифікаті відкритого ключа; удосконалений електронний підпис - електронний підпис, створений за результатом криптографічного перетворення електронних даних, з якими пов`язаний цей електронний підпис, з використанням засобу удосконаленого електронного підпису та особистого ключа, однозначно пов`язаного з підписувачем, і який дає змогу здійснити електронну ідентифікацію підписувача та виявити порушення цілісності електронних даних, з якими пов`язаний цей електронний підпис.

Відповідно до абз.2 ч.1 ст. 17 ст.1 Закону України «Про електронні довірчі послуги» від 05.10.2017 №2155-VIII органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної форми власності, державні реєстратори, нотаріуси та інші суб`єкти, уповноважені державою на здійснення функцій державного реєстратора, для засвідчення чинності відкритого ключа використовують лише кваліфікований сертифікат відкритого ключа, а для реалізації повноважень, спрямованих на набуття, зміну чи припинення прав та/або обов`язків фізичної або юридичної особи відповідно до закону, застосовують виключно засоби кваліфікованого електронного підпису чи печатки, які мають вбудовані апаратно-програмні засоби, що забезпечують захист записаних на них даних від несанкціонованого доступу, від безпосереднього ознайомлення із значенням параметрів особистих ключів та їх копіювання.

У той же час, згідно із п.5 розділу VII «Прикінцеві та перехідні положення» вказаного Закону, електронний цифровий підпис та посилений сертифікат відкритого ключа, що його підтверджує, видані відповідно до вимог Закону України "Про електронний цифровий підпис" до набрання чинності цим Законом, використовуються користувачами електронних довірчих послуг, кваліфікованими надавачами електронних довірчих послуг, які продовжують їх обслуговувати, відповідно як кваліфікований електронний підпис та кваліфікований сертифікат електронного підпису до закінчення строку дії посиленого сертифіката відкритого ключа, але не пізніше двох років з дня набрання чинності цим Законом.

У свою чергу, згідно постанови Кабінету Міністрів України «Про реалізацію експериментального проекту щодо забезпечення можливості використання удосконалених електронних підписів і печаток, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів» від 03.03.2020 №193 (далі - Постанова) удосконалені електронні підписи чи печатки, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів, що відповідають затвердженим пунктом 2 цієї постанови вимогам, можуть використовуватися користувачами електронних довірчих послуг для здійснення електронної взаємодії, електронної ідентифікації та автентифікації фізичних, юридичних осіб і представників юридичних осіб у разі, коли законодавством передбачено використання виключно кваліфікованих електронних підписів чи печаток або засобів електронної ідентифікації з високим рівнем довіри.

При цьому, п.1 даної Постанови постановлено погодитися з пропозицією Міністерства цифрової трансформації та Адміністрації Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації стосовно реалізації експериментального проекту щодо забезпечення можливості використання удосконалених електронних підписів і печаток, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів (далі - експериментальний проект). Експериментальний проект реалізується до дня набрання чинності змінами до Закону України "Про електронні довірчі послуги" щодо врегулювання використання удосконалених електронних підписів і печаток, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів, але не пізніше ніж до 5 березня 2022 року.

Тобто, до 05.03.2022, з урахуванням вимог Закону України «Про електронні довірчі послуги» від 05.10.2017 №2155-VIII та Постанови учасники публічних закупівель, у тому числі і ТОВ "БІОЕТАЛОН" та ТОВ "ДОТТ" мали право використовувати Удосконалені електронні підписи чи печатки, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів (а.с.110,111).

Відтак, судом з матеріалів справи не встановлено допущення порушень учасниками вимог Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронні довірчі послуги", у відповідності до вимог яких, згідно п.1.4 п.1 розділу 2 Тендерної пропозиції, учасники і повинні подавати тендерні пропозиції.

Отже, аналізуючи зміст наведених норм, а також умови Тендерної документації, приймаючи до уваги принципи здійснення публічних закупівель та недискримінація учасників, суд приходить до висновку, що оскаржуваний висновок в цій частині був прийнятий без врахуванням істотних обставин, а відтак, позовні вимоги в цій частині також підлягають задоволенню, у зв`язку з чим, суд з урахуванням ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України вважає необхідним визнати оскаржуваний висновок протиправним та скасувати в частині встановлення порушення позивачем вимог пункту 1 частини 1 статті 31 Закону.

Щодо зобов`язання позивача здійснити заходи щодо усунення виявленого порушення в установленому законодавством порядку шляхом припинення зобов`язання за договорами про закупівлю відповідно до норм ч.2 ст. 202 Господарського кодексу України, з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України, суд зазначає наступне.

З матеріалів справи судом встановлено, що між учасником торгів ТОВ "Біоеталон", якого визнано переможцем, та позивачем 01 травня 2021 були укладені договори за №0105/1, №0105/2, №0105/3 зі строком дії до 31.12.2021 (а.с.11-20).

Суд вирішуючи даний спір виходить, зокрема з принципу пропорційності, як одного з елементів верховенства права, та враховуючи співмірність між виявленим порушенням та засобами його усунення, визначеними відповідачем, приймаючи до уваги, що захід реагування у вигляді зобов`язання припинити укладений договір, є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу корупційним діям і зловживанням.

При обранні заходу реагування за наслідками проведеного моніторингу закупівлі, Держаудитслужба зобов`язана враховувати принцип співмірності наслідків такого реагування з тими порушеннями, які виявлені та ризиками, які вони утворюють, а також дотриманням справедливого балансу між інтересами суб`єктів господарювання, безпосередніх отримувачів придбаних послуг (якими в даному випадку є громадяни України) і публічними інтересами.

Відповідно до Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №43 від 03.02.2016, Держаудитслужба є центральним органом виконавчої влади, який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Згідно з підпунктом 3 пункту 3 вказаного Положення, одним із основних завдань Держаудитслужби є здійснення державного фінансового контролю, спрямованого на оцінку ефективного, законного, цільового, результативного використання та збереження державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, досягнення економії бюджетних коштів.

Тобто, втручання органу державного фінансового контролю в публічні закупівлі є виправданим у разі, якщо виявлене порушення має негативний вплив для бюджету (зайве витрачання бюджетних коштів).

Статтею 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" від 26.01.1993 №2939-ХІІ передбачено право органу державного фінансового контролю, зокрема, пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства.

Варто зазначити, що ні вказаним Законом, ні іншими нормативно-правовими актами безпосередньо не встановлено право органів фінансового контролю вимагати припинення укладених договорів.

Відповідною до ч.2 ст.202 Господарського кодексу України, на яку посилається відповідач господарське зобов`язання припиняється також у разі його розірвання або визнання недійсним за рішенням суду. Однак, доказів визнання укладених договорів недійсними за рішенням суду відповідачем суду не надано.

Крім того, відповідно до статті 651 Цивільного кодексу України, зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим.

Суд констатує, що у висновку про результати моніторингу закупівлі взагалі не йде мова про неефективне, незаконне, нецільове тощо використання бюджетних коштів, що не узгоджується із вимогою Держаудитслужби про припинення укладеного за результатами закупівлі договору.

Також, у висновку про результати моніторингу закупівлі відсутні будь-які застереження щодо вартості послуг/робіт, що дає підстави зробити висновок про підтвердження відповідності такої вартості ринковим цінам. Відповідачем не висувається претензій до запропонованої переможцем торгів пропозиції в частині не відповідності реаліям ринку, тобто запропоновану пропозицію можна вважати прийнятною та такою, що не призведе до завдання збитків бюджету.

Конституційний Суд України у Рішенні від 25 січня 2012 року №3-рп/2012 (справа №1-11/2012) зазначив, що одним із елементів верховенства права є принцип пропорційності, який серед іншого означає, що заходи, передбачені в нормативно-правових актах, повинні спрямовуватися на досягнення легітимної мети та мають бути співмірними з нею. Додержання принципу пропорційності означає необхідність дотримання балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване відповідне рішення (ст. 2 КАС України).

На думку суду, складаючи оскаржуваний висновок, Держаудитслужба не проаналізувала наслідки стверджуваних нею порушень в кореспонденції із результатами закупівлі. За обставин, які склалися на момент вирішення спору, ступінь вини або недбалості з боку замовника чи учасника або, принаймні, відношення між поведінкою осіб та правопорушенням може бути враховано для того, щоб оцінити, чи було зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пропорційним.

В адміністративному судочинстві принцип верховенства права зобов`язує суд надавати законам та іншим нормативно-правовим актам тлумачення у спосіб, який забезпечує пріоритет прав людини при вирішенні справи. Тлумачення законів та нормативно-правових актів не може спричиняти несправедливих обмежень прав людини.

Предметом регулювання ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод є втручання держави у право на мирне володіння майном.

У практиці ЄСПЛ (серед багатьох інших, наприклад, рішення ЄСПЛ у справах "Спорронґ і Льоннрот проти Швеції" від 23.09.1982, "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства" від 21.02.1986, "Щокін проти України" від 14.10.2010, "Сєрков проти України" від 07.07.2011, "Колишній король Греції та інші проти Греції" від 23.11.2000) напрацьовано три критерії, які слід оцінювати на предмет сумісності заходу втручання у право особи на мирне володіння майном із гарантіями ст. 1 Першого протоколу до Конвенції, а саме: чи є втручання законним; чи має воно на меті "суспільний", "публічний" інтерес; чи є такий захід (втручання у право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям.

Втручання держави у право на мирне володіння майном є законним, якщо здійснюється на підставі закону нормативно-правового акта, що має бути доступним для заінтересованих осіб, чітким і передбачуваним з питань застосування та наслідків дії його норм.

Втручання є виправданим, якщо воно здійснюється з метою задоволення "суспільного", "публічного" інтересу втручання держави у право на мирне володіння майном може бути виправдано за наявності об`єктивної необхідності у формі суспільного, публічного, загального інтересу, який може включати інтерес держави, окремих регіонів, громад чи сфер людської діяльності. Саме національні органи влади мають здійснювати первісну оцінку наявності проблеми, що становить суспільний інтерес, вирішення якої б вимагало таких заходів. Поняття "суспільний інтерес" має широке значення (рішення від 23.11.2000 у справі "Колишній король Греції та інші проти Греції"). Крім того, ЄСПЛ також визнає, що й саме по собі правильне застосування законодавства, безперечно, становить "суспільний інтерес" (рішення ЄСПЛ від 02.11.2004 у справі "Трегубенко проти України").

Критерій "пропорційності" передбачає, що втручання у право власності розглядатиметься як порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції, якщо не було дотримано справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. "Справедлива рівновага" передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, визначеною для досягнення, та засобами, які використовуються. Необхідного балансу не буде дотримано, якщо особа несе "індивідуальний і надмірний тягар". При цьому з питань оцінки "пропорційності" ЄСПЛ, як і з питань наявності "суспільного", "публічного" інтересу, визнає за державою досить широку "сферу розсуду", за винятком випадків, коли такий "розсуд" не ґрунтується на розумних підставах.

Отже, з огляду на практику ЄСПЛ, на переконання суду, оскаржуваний висновок в цій частині, не відповідає критерію "пропорційності", оскільки вимога припинити договір, який сумлінно виконується сторонами, а доказів на спростування зазначеного суду не надано, може призвести до безпідставного порушення майнових прав господарюючих суб`єктів - сторін договору.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що усунення виявлених під час проведення моніторингу закупівлі недоліків в оформленні тендерної документації у запропонований в оскаржуваному висновку спосіб, а саме шляхом припинення зобов`язання за договорами про закупівлю відповідно до норм ч.2 ст. 202 Господарського кодексу України, з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України, призведе до порушення прав та інтересів третіх осіб та матиме для них негативні наслідки, у зв`язку з чим оскаржуваний висновок Держаудитслужби в цій частині не спрямований на досягнення легітимної мети та не є співмірним з нею, оскільки суть "виявлених порушень" жодним чином не зачіпає бюджетні інтереси, є непропорційними у співвідношенні з виявленими недоліками, та задоволення вимоги призведе до настання несприятливих наслідків. Відтак, суд визнає, що висновок в цій частині також не відповідає критеріям, встановленим частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України та є протиправним, а позовні вимоги в цій частині також є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Аналогічні висновки викладені в постанові Верховного суду від 21 січня 2021 року по справі № 120/1297/20-а.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи викладене, суд вважає необхідним стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача в рахунок повернення сплачений згідно платіжного доручення від 07.07.2021 при подачі позову до суду судовий збір у розмірі 2270,00грн. (а.с.8).

Керуючись ст.ст. 90, 241, 242, 243, 244, 245, 246, 250, 255, 295, 297, п.15.5 Розділу VІІ Перехідні положення Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву комунального підприємства "Міськводоканал" Сумської міської ради (вул. Білопільський шлях, 9,м. Суми,Сумська область,40009, ) до (майдан ім. С.П.Корольова, 12,м. Житомир,10014, код ВП ), третя особа - товариство з обмеженою відповідальністю "Біоеталон" (40000, м.Суми, вул.Козацький вал, буд.1 кв.(офіс) 8, ) про визнання протиправним та скасування висновку в частині - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби у Житомирській області про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2021-03-12-012281-b від 22.06.2021 в частині:

- встановлення порушення вимог пункту 9 частини 2 статті 21 Закону України "Про публічні закупівлі";

- встановлення порушення вимог пункту 1 частини 1 статті 31 Закону України "Про публічні закупівлі";

- вимоги про зобов`язання комунального підприємства "Міськводоканал" Сумської міської ради здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законодавством порядку, зокрема, шляхом припинення зобов`язань за договорами про закупівлю від 01.05.2021 № 0105/1 (по лоту № 1), від 01.05.2021 № 0105/2 (по лоту № 2), від 01.05.2021 № 0105/3 (по лоту № 3) відповідно до норм частини 2 статті 202 Господарського кодексу України, з дотриманням положень Господарського кодексу України і Цивільного кодексу України.

Стягнути з Управління Північного офісу Держаудитслужби у Житомирській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь комунального підприємства "Міськводоканал" Сумської міської ради в рахунок повернення сплачений при подачі позову до суду судовий збір в розмірі 2270 (дві тисячі двісті сімдесят) грн. 00коп.

Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст судового рішення складено 09.05.2022.

Суддя І.Г. Шевченко