Справа № 420/4068/22
Суддя: Бжассо Н.В.
Дата ухвалення: 2022-05-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/4068/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 травня 2022 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого по справі судді Бжассо Н.В., розглянув в порядку письмового провадження в м. Одеса за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «УІТАКА» до Одеської митниці, як відокремленого підрозділу Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості № UA500500/2022/200075/2 від 08 лютого 2022 року, визнання протиправним та скасування картки відмови № UA500500/2022/000115

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «УІТАКА» до Одеської митниці, як відокремленого підрозділу Держмитслужби, за результатом розгляду якого позивач просить суд:

- визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA500500/2022/200075/2 від 08 лютого 2022 року;

- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500500/2022/000115.

В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначає, що Рішення про коригування митної вартості товарів та Картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення є безпідставними, неправомірними та ухваленими з суворим порушенням вимог митного законодавства. Представник позивача наполягає, що вартість товару визначена за основним (першим) методом за ціною договору і на підтвердження заявленої вартості позивачем до митного органу були надані всі документи, які є основними при митному оформленні товару для підтвердження заявленої митної вартості. Також Додатково представником декларанта були надані документи, відповідно до ч.3 ст.53 Митного кодексу України. Представник ТОВ «УІТАКА» наполягає, що загальний зміст, поданих декларантом, первинних документів дають можливість підтвердити реальний характер, умови господарської операції та достовірність задокументованої митної вартості товару. Представник позивача зазначає, що наведену в оскаржуваному рішенні зауваження митного органу не відповідають дійсності та спростовуються наданими до митного оформлення документами. Крім того, позивач звертає увагу на те, що витребування додаткових документів за відсутності пояснень з приводу обставин (складових ціни), які можуть бути ними підтверджені, не можна визначити як обґрунтоване та правомірне.

Ухвалою суду від 11.03.2022 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

01.04.2022 року від представника відповідача надійшов відзив на адміністративний позов, з огляду на який відповідач не погоджується з позовними вимогами ТОВ «УІТАКА», вважає їх необґрунтованими та такими, що не належать до задоволення. Представник відповідача зазначає, що оскільки в документах, які надані позивачем до Одеської митниці Держмитслужби разом з митною декларацією містились розбіжності та були відсутні всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомості щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларантом не було надано до митниці витребувані додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості товарів, то зазначені обставини, у відповідності до п.2 ч.6 ст.54 Митного кодексу України від 13.03.2012 року №4495-VI, були підставою для прийняття митницею рішення про коригування митної вартості товарів та відмови органу доходів і зборів у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю.

28.04.2022 року від представника відповідача надійшла відповідь на відзив, в якій представник зазначає, що твердження відповідача є необґрунтованими та такими, що не спростовують доводів позивача наведених у позові.

Суд розглянув матеріали справи, всебічно і повно з`ясував всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінив надані учасниками судового процесу докази в їх сукупності та робить наступні висновки.

31.03.2019 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «УІТАКА» (покупець) та компанією «Qingdao Hailifeng Rigging Co., Ltd» (постачальник) укладено Контракт №1904, відповідно до предмету якого Постачальник постачає Покупцеві, а Покупець купує стрічку текстильну власного виробництва та комплектуючі для виготовлення стяжних ременів, а саме храповики і гаки, а також інші товари, номенклатура, асортимент та кількість яких зазначаються у додатку (специфікації), яка є невід`ємною частиною Контракту.

Розділом 3 контракту №1904 передбачено, що поставка товару за цим Контрактом здійснюється відповідно до офіційних правил Міжнародної торгової палати для тлумачення торговельних термінів Інкотермс у редакції 2010 року згідно з базисними умовами СFR- Одеса, Чорноморськ. За базисними умовами поставки товару СГК, Постачальник зобов`язаний за свій кошт здійснити митне очищення товару для експорту та доставити товар у порт відвантаження, завантажити його, сплатити фрахт для доставки товару в порт призначення.

Умови поставки товару вважаються виконаними Постачальником, коли товар перетнув борт судна в порту відвантаження.

Розділом 4 Контракту №1904 визначено, що за цим Контрактом поставляється товар різного асортименту, цінові показники якого (ціна одиниці виміру товару та загальна вартість товарів) встановлюються у додатку (специфікації), яка є невід`ємною частиною Контракту.

За умовами цього Контракту вартість товару включає вартість упаковки, мита, збори та податки, пов`язані з експортом товарів. Обов`язок здійснити пакування товару покладено на Постачальника. Вартість упаковки товару є витратами Постачальника. Вартість упаковки товару, мита, збори та податки, пов`язані з експортом товарів не визначається будь-якими відокремленими (самостійними) позиціями у вартості товару, вказано у Специфікації та має зазначатись в товаросупровідних/розрахункових документах окремими числовими вартісними значеннями.

Загальна вартість Контракту становить 100000,00 (сто тисяч доларів США) (а.с.29).

Загальна вартість Контракту визначена відповідно до офіційних правил Міжнародної торгової палати для тлумачення торговельних термінів Інкотермс у редакції 2010 року згідно з базисними умовами СРК. у редакції 2010 року, і включає всі витрати Постачальника, пов`язані з постачанням товару до моменту його переходу через поручні судна в названому порту відвантаження.

Відповідно до розділу 5 Контракту №1904 умови банківського переказу (авансового платежу) до та/або після поставки товару здійснюється у відповідності до вимог чинного законодавства України.

Оплата за товар здійснюється Покупцем наступним чином: Покупець здійснює передоплату у розмірі визначеному Сторонами, але не менше 10% від вартості Специфікації.

Остаточний платіж здійснюється в термін визначений сторонами.

Валюта Контракту та валюта платежу за умовами Контракту визначена Сторонами у доларах США.

У разі несвоєчасної поставки товару, Постачальник відшкодовує Покупцю всі витрати, що виникли в зв`язку з такою затримкою та сплачує пеню в розмірі 0,13% від загальної вартості Контракту згідно з пунктом 4.2. за кожен день затримки.

На виконання умов зазначеного Контракту №1904 компанія «Qingdao Hailifeng Rigging Co., Ltd» поставила ТОВ «УІТАКА» товар за специфікацією №2 від 31.03.2019 року, зокрема: Стрічка текстильна з поліестеру, сплетена, не просочена, лінійна щільність понад 50000 децитексів (5 г/м), що використовуються при виготовленні стройового та келажного обладнання; Стрічка текстильна для стяжних ременів різного розміру; Обладнання для кріплення вантажів з чорних металів, різних типів; Наконечник для троса обжимний, алюмінієвий для фіксації сталевого троса; Храповий механізм є ручним інструментом, призначеним для натягу і утримання в натягнутому стані стяжного ременя; Храповик з пластиковою ручкою; Храповик з алюмінієвою ручкою; Храповик з сталевою ручкою.

04.02.2022 року з метою здійснення митного оформлення товарів позивач подав до Одеської митниці Держмитслужби митну декларацію № UA500500/2022/004156, в якій митну вартість товару визначено за основним (першим) методом ціною договору в розмірі 25247,31 доларів США (а.с.24-27).

ТОВ «УІТАКА» до митного оформлення за митною декларацією № UA500500/2022/004156 було надано: Контракт №1904 від 31.03.2019 року, Специфікація №2 від 12.02.2020 року, Проформа інвойс № НLF200212ОРТ від 12.02.2020 року, платіжне доручення в іноземній валюті № 200220/000021519 від 20.02.2020 року, платіжне доручення в іноземній валюті № 200709/000031021 від 09.07.2020 року, автотранспортну накладну № 416291 від 15.07.2020 року, пакувальний лист, Коносамент №LSSZEC200409160, Наряд № 1886 від 13.07.2020 року, Сертифікат про походження товару (а.с.28-52).

Позивач вважав, що надані документи у повній мірі підтверджували митну вартість товару, базувались на об`єктивних, достовірних, документально підтверджених даних, які підлягали обчисленню та містили всі реквізити, які ідентифікували ввезений товар.

Митним органом за результатами перевірки декларації та доданих документів встановлено, що подані документі містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів, а саме:

1) відповідно до пп.в) п.2 ч.10 ст.58 Митного кодексу України (далі - МКУ) при визначенні митної вартості до ціни, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті додається така складова митної вартості, як вартість упаковки або вартість лакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням. Проте, у наданих до митного оформлення документах (контракті, інвойсі, пакувальному листі тощо відсутні ден) щодо даної складової митної вартості товару, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самого товару;

2) п.5.2 контракту передбачена передплата розмірі визначеному сторонами але у поданих до митного оформлення документах відсутня інформація щодо обумовленої суми передплати за партію товару.

3) надана до митного оформлення копія митної декларації країни відправлення не має перекладу, відсутнє посилання на коносамент та відсутні відомості про зовнішньоекономічний договір (контракт), що не дає змогу ідентифікувати дану поставку. Також, в копії митної декларації країни відправлення не зазначено географічний пункт переходу відповідальності за втрату товарів та витрат на транспортування товарів від продавця до покупця.

Митним органом декларанту поставлено вимогу протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями; каталоги, специфікації виробника товару; виписку з бухгалтерської документації.

Листом від 07.02.2022 року № 07-02/22-2 ТОВ «УІТАКА» надано пояснення щодо затребуваних документів, та зокрема зазначено, що витребування вказаних документів не можна визначити як обґрунтоване та правомірне, а тому не підлягає виконанню (а.с.53-55).

08.02.2022 року відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA500500/2022/200075/2 та складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA 500500/2022/000115 (а.с.18-23).

В прийнятому рішенні зазначено, що митним органом було проведено аналіз бази даних АСМО «Інспектор» та ЄАІС та встановлено, що рівень митної вартості товарів є більшим, зокрема:

по товару №1 митної вартості товарів становить 3,52 доп. США/кг (ніж заявлено декларантом 1,37 дол. США/кг.товар);

по товару №2 становить 1,41 дол. США/кг (ніж заявлено декларантом 1,00 дол, США/кг.,товар);

по товару №3 становить 2,52 дол. США/кг (ніж заявлено декларантом 2,46 дол. США/кг.)

по товару №4 становить 2,71 доп, США/кг (ніж заявлено декларантом 1,08 дол. США/кг.

З огляду на рішення про коригування митної вартості товарів № UA500500/2021/200109/2 від 21.09.2021 року, відповідачем були виявлені наступні розбіжності у документах, які були надані позивачем:

1) відповідно до пп.в) п.2 ч.10 ст.58 Митного кодексу України (далі - МКУ) при визначенні митної вартості др ціни, , якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті додається така складова митної вартості, як вартість упаковки або вартість лакувальних матеріалів , та робіт, пов`язаних із пакуванням. Проте, у наданих до митного оформлення документах (контракті, інвойсі, пакувальному листі тощо відсутні ден) щодо даної складової митної вартості товару, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самого товару;

2) п.5.2 контракту передбачена передплата розмірі визначеному сторонами але у поданих до митного оформлення документах відсутня інформація щодо обумовленої суми передплати за партію товару;

3) надана до митного оформлення копія митної декларації країни відправлення не має перекладу, відсутнє посилання на коносамент та відсутні відомості про зовнішньоекономічний договір (контракт), що не дає змогу ідентифікувати дану поставку. Також, в копії митної декларації країни відправлення не зазначено географічний пункт переходу відповідальності за втрату товарів та витрат на транспортування товарів від продавця до покупця.

В прийнятому рішенні № UA500500/2021/200108/2 зазначено, що митним органом було проведено аналіз бази даних АСМО «Інспектор» та ЄАІС та встановлено, що раніше визнані митними органами митні вартості товару № 1 є більшими і становить 4,02 дол. США за кг.

Відповідно до ст. 49 Митного кодексу України, (далі МКУ), митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з ч.1 ст.52 МКУ, заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VІІІ цього Кодексу та цією главою.

За приписами ч.2 ст.52 МКУ, декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

З огляду на ч.1 ст.53 МКУ, у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Згідно з ч.1 ст.54 МКУ, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Відповідно до ч.4 ст.54 МКУ, орган доходів і зборів під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

У відповідності до ч.5 ст.54 МКУ, орган доходів і зборів з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; 3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; 4) проводити в порядку, визначеному статтями 345 - 354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску; 5) звертатися до органів доходів і зборів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості; 6) застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.

Згідно з ч.6 ст.54 МКУ, орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Відповідно до ч.1 ст.55 МКУ, рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Відповідно до ст.57 МКУ, визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: за ціною договору щодо ідентичних товарів; за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; на основі віднімання вартості; на основі додавання вартості (обчислена вартість); резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 (визначення митної вартості за ціною договору щодо ідентичних товарів) і 60 (визначення митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів) Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 (визначення митної вартості на основі віднімання вартості) Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 (визначення митної вартості товарів на основі додавання вартості (обчислена вартість) Кодексу.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.58 МКУ, основний метод визначення митної вартості не застосовується, якщо використані декларантом відомості не підтверджені документально або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Відповідно до ч.2 ст.53 Митного кодексу України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно до ч.3 ст.53 Митного кодексу України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Перевіряючи правильність висновків митного органу, судом встановлено наступне.

Відповідач, у якості розбіжностей, що виявлені в документах позивача, зазначив, що

1) у наданих до митного оформлення документах відсутні дані щодо такої складової митної вартості товару як вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням;

2) п.5.2 контракту передбачена передплата розмірі визначеному сторонами але у поданих до митного оформлення документах відсутня інформація щодо обумовленої суми передплати за партію товару;

3) надана до митного оформлення копія митної декларації країни відправлення не має перекладу, відсутнє посилання на коносамент та відсутні відомості про зовнішньоекономічний договір (контракт), що не дає змогу ідентифікувати дану поставку. Також, в копії митної декларації країни відправлення не зазначено географічний пункт переходу відповідальності за втрату товарів та витрат на транспортування товарів від продавця до покупця.

Щодо відсутності даних щодо такої складової митної вартості товару як вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням, суд зазначає наступне.

Розділом 3 контракту №1904 передбачено, що поставка товару за цим Контрактом здійснюється відповідно до офіційних правил Міжнародної торгової палати для тлумачення торговельних термінів Інкотермс у редакції 2010 року згідно з базисними умовами СFR- Одеса, Чорноморськ.

Так, згідно з правилом А.9 Офіційні правила тлумачення торговельних термінів Міжнародної торгової палати Інкотермс в редакції від 01.01.2010 року, за умовами перевезення CFR, Продавець зобов`язаний за власний рахунок забезпечити пакування товару, необхідне для перевезення товару (за винятком випадків, коли в даній галузі торгівлі прийнято звичайно надавати у розпорядження товари з такими ж характеристиками, що обумовлені договором, без упаковки). Пакування здійснюється в тій мірі, в якій обставини, що стосуються транспортування (наприклад, засоби перевезення, місце призначення), були повідомлені продавцю до укладення договору купівлі-продажу. Упаковка повинна містити належне маркування.

Крім того, розділом 4 Контракту №1904 визначено, що за умовами цього Контракту вартість товару включає вартість упаковки, мита, збори та податки, пов`язані з експортом товарів. Обов`язок здійснити пакування товару покладено на Постачальника. Вартість упаковки товару є витратами Постачальника. Вартість упаковки товару, мита, збори та податки, пов`язані з експортом товарів не визначається будь-якими відокремленими (самостійними) позиціями у вартості товару, вказано у Специфікації та має зазначатись в товаросупровідних/розрахункових документах окремими числовими вартісними значеннями.

Тобто, при розрахунку митної вартості не повинна враховуватися така окрема її складова, як вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням, з огляду на включення цих витрат до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті (фактурної вартості товару).

Отже, зауваження митного органу стосовного того, що у наданих до митного оформлення документах відсутні дані щодо даної складової митної вартості товару, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самого товару є необґрунтованими та безпідставними.

Щодо відсутності у поданих до митного оформлення документах інформації щодо суми передплати за партію товару за п.5.2 контракту, суд зазначає наступне.

Відповідно до розділу 5 Контракту №1904 оплата за товар здійснюється Покупцем наступним чином: Покупець здійснює передоплату у розмірі визначеному Сторонами, але не менше 10% від вартості Специфікації. Остаточний платіж здійснюється в термін визначений сторонами.

Судом встановлено, що вартість товару за специфікацією №2 становить 25247,31 доларів США.

В матеріалах справи наявне платіжне доручення № 200220/000021519 від 20.02.2020 року на суму 4920,00 доларів США (оплата за стрічкові матеріалі згідно контракту 1904 від 31.03.2019 року, інвойс № НLF200212ОРТ від 12.02.2020 року), що становить навіть більше 10% від вартості товару за Специфікацією №2.

Також в матеріалах справи наявне платіжне доручення № 200709/000031021 на суму 20327,31 доларів США для сплати остаточного платежу.

Вказані платіжні доручення були надані до митного органу разом із митною декларацією, що свідчить про спростування зауваження митного органу щодо розбіжності в наданих позивачем документах стосовно відсутності у поданих до митного оформлення документах інформації щодо суми передплати за партію товару за п.5.2 контракту №1904.

Суд зазначає, що у процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. В свою чергу, умови термінів та розміри оплати безпосередньо ціни товару не стосуються. У зв`язку з цим відомості про умови оплати товару не повинні братися митним органом до уваги під час контролю за митною вартістю, а тому суперечності між цими відомостями не можуть бути підставою для твердження про наявність розбіжностей у даних про митну вартість товару.

Також, в оскаржуваному рішенні зазначено, що надана до митного оформлення копія митної декларації країни відправлення не має перекладу, відсутнє посилання на коносамент та відсутні відомості про зовнішньоекономічний договір (контракт), що не дає змогу ідентифікувати дану поставку. Також, в копії митної декларації країни відправлення не зазначено географічний пункт переходу відповідальності за втрату товарів та витрат на транспортування товарів від продавця до покупця.

Суд наголошує, що декларація країни відправлення заповнюється контрагентом, а тому позивач не може нести відповідальність за правильність та точність заповнення експортної декларації його контрагентом.

При цьому, суд зазначає, що з урахуванням відсутності будь-яких інших розбіжностей щодо кількості, умов поставки товару, зазначений недолік у документах, на думку, суду жодним чином не впливає на числові показники митної вартості товару.

До того ж, згідно оскаржуваного рішення митним органом декларанту поставлено вимогу протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи, проте митним органом не витребовувався переклад декларації країни відправлення.

З огляду на вищевикладене, суд робить висновок, що встановлені відповідачем недоліки щодо розбіжностей у документах, що були надані позивачем є безпідставними та, відповідно, рішення про коригування митної вартості та картка відмови, що прийняті на підставі встановлених відповідачем розбіжностей, є такими, що належать до скасування.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Згідно з ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

З урахуванням викладеного, суд робить висновок, що відповідач по справі прийняв рішення про коригування митної вартості, за відсутністю обґрунтованих підстав вважати заявлені позивачем відомості про митну вартість товарів неповними, недостовірними чи з розбіжностями, у зв`язку з чим, під час здійснення митного контролю правильності визначення позивачем митної вартості товарів, діяв у спосіб, що не відповідає вимогам Митного кодексу України, застосувавши другорядний метод визначення митної вартості товару, за наявності законних підстав для застосування основного методу за ціною договору.

Згідно з ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Судом встановлено, що за звернення до суду із зазначеним адміністративним позовом позивач сплатив судовий збір у розмірі 2671,62 грн., що підтверджується платіжними дорученнями № 95 від 16.02.2022 року, який має бути стягнутий з відповідача на користь позивача.

Керуючись ст.ст.2, 3, 6, 8, 9, 73, 74, 75, 76, 77, 139, 205, 243, 245, 246, 257-262, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Задовольнити адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «УІТАКА» до Одеської митниці, як відокремленого підрозділу Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості № UA500500/2022/200075/2 від 08 лютого 2022 року, визнання протиправним та скасування картки відмови № UA500500/2022/000115.

Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA500500/2022/200075/2 від 08 лютого 2022 року;

Визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500500/2022/000115.

Стягнути з Одеської митниці, як відокремленого підрозділу Держмитслужби за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «УІТАКА» суму сплаченого судового збору в розмірі 2671,62 грн (дві тисячі шістсот сімдесят одну гривню шістдесят дві копійки).

Відповідно до ст.255 КАС України рішення суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно з ч.1 ст.295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складання повного тексту рішення.

Апеляційна скарга подається учасниками справи до П`ятого апеляційного адміністративного суду.

Позивач Товариство з обмеженою відповідальністю «УІТАКА» (вул. Грецька, 44, кабінет 2/А, м. Одеса, 65026, ).

Відповідач Одеська митниця, як відокремлений підрозділ Держмитслужби (вул. Івана та Юрія Лип, буд. 21А, м. Одеса, 65078, ).

Повний текст рішення складений та підписаний судом 09.05.2022 року.

Суддя Н.В. Бжассо