Справа № 380/10092/21
Суддя: Крутько Олена Василівна
Дата ухвалення: 2022-04-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Львівський окружний адміністративний суд в складі:
головуючої судді Крутько О.В.,
за участю секретаря судового засідання Середи О-В.І.,
розглянув у відкритому судовому засіданні у м. Львові адміністративну справу
до Головного управління Національної поліції у Львівській області
про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середньомісячного заробітку за час вимушеного прогулу
Відповідно до ухвали від 25.06.2021 відкрито загальне позовне провадження в адміністративній справі, призначено підготовче засідання на 26.08.2021.
Відповідач проти позовних вимог заперечив, подав відзив на позовну заяву, стверджує, що підставою для видання оскаржуваних наказів послужило проведене службове розслідування за фактом грубого порушення службової дисципліни старшим дільничним офіцером поліції сектору превенції відділу поліції №1 Львівського РУП ГУНП у Львівській області капітаном поліції ОСОБА_1 . Склад дисциплінарного проступку у діях позивача був встановлений службовим розслідуванням на підставі доказів та пояснень допитуваних службових осіб та аналізувався під кутом зору Правил етичної поведінки поліцейських, затвердженими наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179. Інформація про надзвичайну подію за участі поліцейського ОСОБА_1 була висвітлена регіональними засобами масової інформації, набула широкого розголосу та викликала суспільний резонанс, що негативно вплинуло на формування у населення думки про діяльність поліції, та про проведені реформи, спрямовані на забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку, професійного виконання поліцейськими своїх службових обов`язків відповідно до вимог нормативно-правових актів, що регламентують їх діяльність.
Відповідач вказує, що, аналізуючи причини і умови, що сприяли надзвичайній події за участі ОСОБА_1 , службовим розслідуванням встановлено, що останній обіймав посаду поліцейського, мав спеціальне звання капітана поліції та здійснював функції представника влади, тому відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» був суб`єктом відповідальності за корупційне правопорушення. Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_1 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України, передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла таки вчинити злочин (рішення Європейського суду з прав людини від 13 серпня 1990 року по справі «Фокс та інші проти Сполученого Королівства»). Одним із доказів обґрунтованості вказаної вище підозри є, зокрема, ухвала Личаківського районного суду м. Львова від 07.05.2021 у справі №463/5141/21, яка набрала законної сили 01.06.2021.
Відповідач стверджує, що рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, хоч і прийнято у тому числі на підставі відомостей, наявних в матеріалах кримінального провадження, розпочатого відносно позивача, ґрунтується на самостійних правових підставах та доказах, отриманих в ході службового розслідування. Застосування дисциплінарної відповідальності за вчинення дій, які порочать поліцейського не є тотожним кримінальній відповідальності за вчинення таких дій. Підставою для висновків службового розслідування є обставини вчинення позивачем дій, що порочать звання поліцейського і можуть викликати сумнів у її об`єктивності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності поліції. Відсутність обвинувального вироку суду у кримінальній справі не свідчить про відсутність в діях позивача ознак дисциплінарного проступку та не є перешкодою для притягнення його до дисциплінарної відповідальності за вчинення дій, які дискредитують звання поліцейського. Відповідач просить відмовити у задоволенні позовних вимог.
26.08.2021 у підготовчому засіданні оголошено перерву до 23.09.2021.
23.09.2021 відкладено розгляд справи у підготовчому засіданні до 21.10.2021.
21.10.2021 протокольною ухвалою закрито підготовче провадження, призначено справу до судового розгляду на 25.11.2021.
25.11.2021 оголошено перерву у судовому засіданні до 28.12.2021.
28.12.2021оголошено перерву у судовому засіданні до 03.02.2022.
03.02.2021 оголошено перерву у судовому засіданні до 15.03.2022.
15.03.2022 відкладено розгляд справи на 28.04.2022.
Позивач, представник позивача позовні вимоги підтримали з мотивів, зазначених у позовній заяві та додаткових поясненнях, представник відповідача проти позову заперечив з підстав, зазначених у відзиві на позовну заяву.
28.04.2022 оголошено вступну та резолютивну частини рішення.
Дослідивши матеріали справи, заслухавши представників сторін, оцінивши докази, які мають значення для справи суд виходив з наступного.
ОСОБА_1 проходив службу в органах внутрішніх справ з 15.08.2005, в Національній поліції України з 07.11.2015.
У подальшому капітана поліції ОСОБА_1 затримано в порядку ст. 208 КПК України та поміщено в ITT №3 ГУНП у Львівській області.
На підставі цієї інформації та керуючись ст.ст. 14, 15, 17 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, на підставі ст. 70 Закону України «Про Національну поліцію» та Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, Головним управлінням Національної поліції у Львівській області прийнято наказ від 06.05.2021 № 1818 «Про призначення службового розслідування, створення дисциплінарної комісії та відсторонення від виконання службових обов`язків». Згідно зазначеного наказу призначено за даним фактом службове розслідування у формі письмового провадження, проведення службового розслідування доручено дисциплінарній комісії у зазначеному цим наказом складі. На час проведення службового розслідування відсторонено від виконання службових обов`язків старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділу поліції № 1 ЛРУП ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 .
Листом від 14.05.2021 № 12-11-8184 вих-21 Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові направлено на адресу ГУ НП у Львівській області копію повідомлення про підозру старшому дільничному офіцеру поліції сектору превенції відділу поліції № 1 ЛРУП ГУНП у Львівській області ОСОБА_1 .
В подальшому, 05.05.2021 близько 18:50 ОСОБА_1 , перебуваючи в салоні автомобіля Volkswagen Passat В7 д.н.з. НОМЕР_1 , припаркованого поблизу дільничного пункту поліції відділу поліції №1 Львівського районного управління поліції ГУНП у Львівській області, за адресою: вул. Симона Петлюри, 2А, м. Львів, діючи умисно, усвідомлюючи протиправність своїх дій, передбачаючи їх суспільно - небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, маючи злочинний умисел на власне незаконне збагачення, з корисливих мотивів, одержав від ОСОБА_2 неправомірну вигоду в сумі 3000 доларів США (згідно курсу НБУ складає 83 199 гривень), які останній за вказівкою ОСОБА_1 поклав у відділення для зберігання речей під підлокітником, розташованим між передніми сидіннями вказаного автомобіля.
Отримавши неправомірну вигоду, цього ж дня, близько 18:52 ОСОБА_1 був затриманий працівниками правоохоронних органів у вищевказаному місці, а предмет неправомірної вигоди, у вигляді грошових коштів у сумі 3000 доларів США, який він одержав, вилучено з відділення зберігання речей під підлокітником, який знаходиться між передніми сидіннями.
Дисциплінарною комісією у складі голови старшого інспектора ВІОС УКЗ ГУНП майора поліції ОСОБА_5 та членів комісії інспектора ВІОС УКЗ ГУНП лейтенанта поліції ОСОБА_6 , старшого інспектора ВДОП УПД ГУНП підполковника поліції ОСОБА_7 та заступника начальника відділу ЛУ ДВБ НП України підполковника поліції ОСОБА_8 , на підставі наказу ГУНП від 06.05.2021 № 1818, проведено службове розслідування у формі письмового провадження за фактом грубого порушення службової дисципліни старшим дільничним офіцером поліції сектору превенції відділу поліції № 1 Львівського РУП ГУНП у Львівській області капітаном поліції ОСОБА_1 , за результатами якого складено висновок службового розслідування за фактом грубого порушення службової дисципліни старшим дільничним офіцером поліції сектору превенції відділу поліції № 1 Львівського РУП ГУНП у Львівській області капітаном поліції ОСОБА_1 , який затвердив т.в.о. начальник Головного управління Національної поліції у Львівській області полковник поліції Т. Сабанюк 14.05.2021.
В ході службового розслідування встановлено, що ОСОБА_1 , будучи працівником правоохоронного органу та представником влади, ігноруючи вимоги нормативно-правових актів, регламентуючих діяльність поліції, нехтуючи цінностями, які ОСОБА_1 присягнув захищати, допустив грубе порушення службової дисципліни та вчинив дії з ознаками кримінального правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.3 ст. 369-2 КК України, в чому йому пред`явлено обґрунтоване обвинувачення. Дисциплінарною комісією, при оцінці встановлених у ході проведення службового розслідування обставин, враховано положення ст. 62 Конституції України, якою передбачено, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Водночас, наявність обґрунтованої підозри та обвинувального акту у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 369-2 КК України, передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла таки вчинити злочин (рішення Європейського суду з прав людини від 13 серпня 1990 року по справі «Фокс та інші проти Сполученого Королівства»).
Проаналізувавши сукупність встановлених обставин, допущеного ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, те, що останній замість безумовного виконання закріплених законами перед поліцією завдань, їх грубо проігнорував, відтак своїм вчинком дискредитував та підірвав авторитет поліції та поставив під сумнів доцільність свого подальшого проходження служби в органам Національної поліції, дисциплінарна комісія прийшла до висновку про необхідність застосування відносно ОСОБА_1 найсуворішого заходу дисциплінарного впливу, передбаченого ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ.
17.05.2021 Головним управлінням Національної поліції України прийнято наказ № 1983 «Про допуск до виконання службових обов`язків», на підставі якого допущено до виконання службових обов`язків за займаною посадою старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділу поліції № 1 ЛРУП ГУНП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_1 з 17.05.2021.
Згідно п.1 наказу Головного управління Національної поліції у Львівській області від 17.05.2021 № 1954 «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників поліції відділу поліції № 1 Львівського РУП ГУНП», за грубе порушення службової дисципліни, зокрема ч.1,2 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію», п.5 розділу І, абз.1,5 п.1 розділу ІІ та п.3 розділу VІ Правил етичної поведінки поліцейського, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, п.1, 2, 3, 6 ч.3 ст. 1 розділу І Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ, за скоєння вчинку, що дискредитує та підриває авторитет поліції, відповідно до п.7 ч.3 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ, до старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділу поліції № 1 ЛРУП ГУНП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_1 (0062232), застосовано дисциплінарне стягнення звільнення зі служби в поліції.
Наказом Головного управління Національної поліції у Львівській області від 02.06.2021 № 194 о/с «По особовому складу» звільнено відповідно до Закону України «Про Національну поліцію» зі служби в поліції за пунктом 6 частини 1 статті 77 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України), капітана поліції ОСОБА_1 (0062232) старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділу поліції № 1 ЛРУП ГУНП у Львівській області.
Не погодившись з вказаними наказами позивач звернувся до суду.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII).
Відповідно до вимог частини першої статті 1 Закону № 580-VIII, Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.
Згідно з вимогами статті 17 Закону № 580-VIII, поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
Поліцейський має службове посвідчення та спеціальний жетон. Зразки та порядок видання службових посвідчень та спеціальних жетонів затверджує Міністр внутрішніх справ України.
Частиною першою статті 18 Закону № 580-VIII встановлено, що поліцейський зобов`язаний:
1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;
2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;
3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;
4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;
5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;
6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Відповідно до вимог частини першої статті 19 Закону № 580-VIII, у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Вимогами частини другої статті 19 Закону № 580-VIII передбачено, що підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Правилами етичної поведінки поліцейських, що затверджені наказом МВС України №1179 від 09.11.2016 (далі - Правила), передбачено, що поліцейський, під час виконання службових обовязків, повинен <…> професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; поважати і не порушувати права та свободи людини; виявляти повагу до гідності кожної людини, справедливо та неупереджено ставитися до кожного <…>.
Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначені Дисциплінарним статутом Національної поліції України (далі також Дисциплінарний статут).
Відповідно до вимог статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
Статтею 11 Дисциплінарного статуту передбачено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.
Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.
Статтею 12 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Вимогами статті 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється.
По умовам статті 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
За змістом статті 15 Дисциплінарного статуту проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.ю За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.
Відповідно до вимог статті 19 Дисциплінарного статуту, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.
Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.
Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.
У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.
Статтею 20 Дисциплінарного статуту встановлено, що повноваження щодо застосування дисциплінарних стягнень мають керівники в межах, визначених цим Статутом.
Застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення із служби в поліції, звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь здійснюється керівниками, які уповноважені приймати на службу до поліції, призначати на посаду та присвоювати спеціальне звання.
Статтею 21 Дисциплінарного статуту встановлено, що дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу.
У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.
Перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення.
По умовам статті 22 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується.
Наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі) поліції та особистого ознайомлення поліцейського з ним. У разі відмови особи від ознайомлення з наказом про це складається акт.
Дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.
З викладеного слідує, що одним із обов`язків поліцейського є дотримання службової дисципліни, яка полягає, у дотриманні поліцейським норм чинного законодавства, неухильному виконанні вимог Присяги поліцейського, статутів і наказів начальників. Недотримання службової дисципліни є дисциплінарним проступком, за вчинення якого на поліцейського може бути накладено дисциплінарне стягнення, у тому числі, звільнення з посади відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України. Накладення дисциплінарного стягнення на особу здійснюється лише за результатами проведення службового розслідування щодо такої, в рамках якого з`ясовуються всі обставини відповідного дисциплінарного проступку.
Згідно з вимогами п. 1 розділу V Порядку № 893, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків. У відповідності до п. 4 розділу V Порядку № 893, службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Підставою для звільнення позивача зі служби в поліції стало вчинення позивачем дисциплінарного проступку у вигляді грубого порушення службової дисципліни та вчинення дій, які дискредитують звання працівника Національної поліції України.
Згідно правових висновків відображених в постановах Верховного Суду від 05.05.2019 у справі №825/1902/16, від 17.07.2019 у справі №806/2555/17, від 07.03.2019 у справі № 819/736/18 «в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. Дискредитація звання рядового і начальницького складу Національної поліції за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет таких органів і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби. Вчинки, що дискредитують працівників національної поліції та власне національна поліція, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті. Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням певних обставин та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень».
В ході службового розслідування встановлено, що ОСОБА_1 , будучи працівником правоохоронного органу та представником влади, ігноруючи вимоги нормативно-правових актів, регламентуючих діяльність поліції, нехтуючи цінностями, які ОСОБА_1 присягнув захищати, допустив грубе порушення службової дисципліни та вчинив дії з ознаками кримінального правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.3 ст. 369-2 КК України, в чому йому пред`явлено обґрунтоване обвинувачення.
Положення статей 8, 18 Закону України «Про Національну поліцію», а також приписів Правил етичної поведінки поліцейських, покладають на поліцейського обов`язок бути прикладом у дотриманні законності, службової дисципліни, бездоганному виконанні вимог Присяги працівника поліції, статутів, наказів, норм моралі, етичної поведінки поліцейських. Виходячи з правового регулювання спірних відносин, позивач, у силу своїх службових обов`язків, був зобов`язаний не допускати вчинків, що ганьблять звання працівника поліції або підривають авторитет поліції, інших відносин, які носять корисливий або протиправний характер.
Суд враховує правову позицію Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, викладену у постанові від 26.01.2021 у справі № 2140/1342/18. Верховний Суд у цій справі відхилив висновки судів попередніх інстанцій про те, що сам факт притягнення поліцейського до кримінальної відповідальності в рамках кримінального провадження до ухвалення вироку у справі не може бути підставою для звільнення поліцейського зі служби в поліції, оскільки, як встановлено судами у цій справі та підтверджено матеріалами справи, позивача звільнено не за вчинення злочину, а за порушення службової дисципліни.
Суд відхиляє доводи представника позивача про неправомірність звільнення з підстав перебування ОСОБА_1 на лікуванні у період прийняття оскаржуваних наказів. На підставі долученої незасвідченої копії листа непрацездатності серії АЛВ № 052726, виданого 31.05.2021, позивач у період з 30.05.2021 по 04.06.2021 перебував на амбулаторному лікуванні. Наказ про застосування до позивача дисциплінарного стягнення видано 17.05.2021 (наказ ГУ НП у Львівській області № 1954 від 17.05.2021 «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників поліції відділу поліції № 1 Львівського РУП ГУНП»). Цей наказ реалізовано наказом № 194 о/с від 02.06.2021 «По особовому складу». Отже, на дату прийняття оскаржуваного наказу про застосування до позивача дисциплінарного стягнення - звільнення зі служби в поліції він не перебував на лікуванні. Відповідно до ч.3 ст. 21 Дисциплінарного статуту Національної поліції України перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення. Позивач не довів факту належного повідомлення відповідача про перебування на лікуванні, не долучив належним чином засвідченого листка непрацездатності.
Таким чином доводи позовної заяви спростовані при розгляді справи. Позивачем та представником позивача не наведено, а судом не встановлено інших підстав для скасування наказів Головного управління Національної поліції у Львівській області, які оскаржуються у даній справі.
Відповідно до ст.90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
З огляду на вищевказане, суд прийшов до переконання, що оскаржувані накази прийняті на підставі, у межах та у спосіб, що визначені законодавством України. Підстави для їх скасування відсутні.
У зв`язку з відсутністю підстав для скасування зазначених наказів, належить також відмовити у задоволенні позовних вимог про поновлення ОСОБА_1 на службі в Національній поліції на посаді старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділу поліції №1 Львівського РУП ГУНП у Львівській області та стягнення на його користь середньомісячного грошового забезпечення за час вимушеного прогулу.
Отже, у задоволенні позовних вимог слід відмовити повністю. Судові витрати стягненню не підлягають.
Керуючись ст.ст. 2, 13, 14, 77, 90, 139, 241-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
Відмовити повністю у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середньомісячного заробітку за час вимушеного прогулу.
Судові витрати стягненню не підлягають.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його проголошення до Восьмого апеляційного адміністративного суду, з врахуванням гарантій встановлених пунктом 3 Розділу VІ «Прикінцевих положень» Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення складено 06.05.2022.

Суддя Крутько О.В.