Справа № 280/12655/21
Суддя: Семененко Марина Олександрівна
Дата ухвалення: 2022-05-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 травня 2022 року Справа № 280/12655/21 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Семененко М.О., за участю секретаря судового засідання Малої Т.Ю., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом

Приватного акціонерного товариства «Відрадненське» (70406, Запорізька область, Запорізький район, с-ще Відрадне, вул.Перемоги, 3; )

до Головного управління ДПС у Запорізькій області (69107, м.Запоріжжя, пр.Соборний, буд.166; код ЄДРПОУ ВП 44118663)

про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Приватного акціонерного товариства «Відрадненське» (далі позивач, ПрАТ «Відрадненське») до Головного управління ДПС у Запорізькій області (далі відповідач, ГУ ДПС у Запорізькій області), в якій позивач просить суд визнати протиправним та скасувати рішення комісії ГУ ДПС у Запорізькій області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних з питань зупинення реєстрації про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 09.12.2021 року №7597.

В обґрунтування позовних вимог позивач вказує, що відповідачем прийнято рішення про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку на додану вартість у зв`язку з наявністю у контролюючого органу податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування, а саме: платником податку та/або його контрагентами, згідно даних Єдиного реєстру податкових накладних (далі ЄРПН) здійснено реалізацію товарів/послуг, відмінних від придбаних. Позивач не погоджується з таким рішенням, оскільки воно не містить належної мотивації підстав та причин віднесення позивача до переліку ризикових платників на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку та доказів наявності податкової інформації, яка свідчить про наявність ознак здійснення позивачем ризикових операцій. Стверджує, що позивач не здійснював іншої діяльності, крім надання в оренду майна, у зв`язку з чим твердження контролюючого органу про те, що ним здійснено реалізацію товарів/послуг, відмінних від придбаних, є безпідставним. Просить позов задовольнити.

Ухвалою суду від 22.12.2021 відкрито провадження у справі, призначено справу до судового розгляду по суті за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи; витребувано від відповідача докази на підтвердження обставин, що зумовили прийняття оскаржуваного рішення №7597 від 09.12.2021 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, а саме: докази здійснення платником податку та/або його контрагентами, згідно даних ЄРПН, реалізації товарів/послуг, відмінних від придбаних.

12.01.2022 відповідачем подано до суду витребувані докази.

14.01.2022 відповідач подав відзив на позовну заяву, у якому проти задоволення позовних вимог заперечує та зазначає, що за результатами аналізу ЄРПН встановлено наявність ризикових операцій та придбання товарів у підприємств, які у свою чергу проводили операції з реалізації товарів/послуг, іншої номенклатури, відмінної від номенклатури товарів/послуг придбання. Отже, виявлені ризики, що відповідають пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість. З посиланням на практику Верховного Суду наголошує на тому, що спірне рішення не породжує для платника податку жодних прямих та невідворотних наслідків та не порушує його права.

На підставі матеріалів справи суд встановив такі обставини.

За даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ПрАТ «Відрадненське» зареєстровано як юридичну особу, основним видом діяльності за КВЕД є: 01.47 Розведення свійської птиці, є платником податку на додану вартість.

Комісією ГУ ДПС у Запорізькій області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН прийнято рішення №7597 від 09.12.2021 про відповідність платника податку на додану вартість ПрАТ «Відрадненське» критеріям ризиковості платника податку (п.8), а саме: «платником податку та/або його контрагентами, згідно даних ЄРПН здійснено реалізацію товарів/послуг, відмінних від придбаних».

Вважаючи протиправними рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з такого.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України від 02.12.2010 №2755-VI (далі - ПК України).

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України (тут й надалі в редакції на час виникнення спірних правовідносин) на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з пунктом 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів визначені Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11.12 2019 №1165 (далі Порядок №1165).

Згідно з пунктом 3 Порядку №1165 податкові накладні/ розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування.

Відповідно до положень пункту 6 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення. У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття.

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення. За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття.

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Додатком 4 до Порядку №1165, затверджено форму рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Як встановлено з матеріалів справи, оскаржуване рішення про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку №7597 від 09.12.2021 прийнято з підстав відповідності позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Додатком №1 до Порядку №1165 визначені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, пункт 8 яких передбачає, що такий критерій, як наявність у контролюючих органів податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Згідно з додатком 4 Порядку №1165 в рішенні про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку обов`язково зазначається підстава його прийняття, зокрема, відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку розшифровується, яка саме податкова інформація.

В оскаржуваному рішенні вказане поле заповнено та зазначено таке: «Платником податку та/або його контрагентами, згідно даних ЄРПН здійснено реалізацію товарів/послуг, відмінних від придбаних».

Суд зазначає, що загальними вимогами, які висуваються до акту індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Натомість оскаржуване рішення не містить жодної мотивації підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку за ознакою - «невідповідність реалізованих товарів/послуг придбаним» з посиланнями на відповідні документи. В рядку «податкова інформація» не зазначено суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для прийняття такого рішення, не ідентифіковано конкретну госопдарську операцію, яку контролюючий орган визначає як ризикову, та/або податкові накладні/розрахунки коригування платника, в яких були зафіксовані такі операції.

Верховний Суд постанові від 05.01.2021 по справі №640/11321/20 зазначив, що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органів наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування, має обґрунтувати суду, на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації. При цьому, незважаючи на те, що затверджена Порядком №1165 форма рішення не передбачає конкретизації підстав у разі відповідності пунктам 1 - 8 критеріїв ризиковості платника податку, зазначене не скасовує обов`язок доказування, покладений на суб`єкта владних повноважень частиною другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

На підтвердження обставин, що зумовили прийняття спірного рішення, відповідач надав до суду Інформаційно-аналітичну довідку щодо відпрацювання ПрАТ «Відрадненське» виявлених ризиків діяльності підприємства на виконання завдання ГУ ДПС у Запорізькій області від 09.12.2021 №15755/08-01-18-02-10, відповідно до якої складені позивачем податкові накладні на TOB «ХУСТЯНСЬКЕ» (п.н 30880509) по компенсації витрат за водопостачання та електроенергію на загальну суму ПДВ 380,1 тис.грн. мають статус «реєстрацію зупинено». ПрАТ «Відрадненське» (п.н 00852186) здійснює реалізацію на TOB «ХУСТЯНСЬКЕ» (п.н 30880509) компенсація витрат за водопостачання, електроенергію, послуги оренди виробничого обладнання. TOB «ХУСТЯНСЬКЕ» (п.н 30880509) в свою чергу реалізує такі ж послуги ПНВК «ІНТЕРБІЗНЕС», ФІЛІЯ «ЗАПОРІЗЬКА» ПНВК «ІНТЕРБІЗНЕС» (ПН 1200244) - компенсація витрат за водопостачання, електроенергію, суборенда виробничого обладнання, нежитлових приміщень, транспортних засобів. TOB «ХУСТЯНСЬКЕ» (п.н 30880509, перебуває на обліку у Лохвицькому районі Полтавської області), має основний вид діяльності - Допоміжна діяльність у рослинництві, але згідно наданої 20-ОПП у підприємства відсутні інформація, щодо оренди обладнання, нежитлових приміщень, транспортних засобів, які розташовані у Запорізькому районі.

З посиланням на дану податкову інформацію відповідач зазначає, що за результатами аналізу ЄРПН встановлено наявність ризикових операцій та придбання товарів у підприємств, які в свою чергу проводили операції з реалізації товарів/послуг іншої номенклатури, відмінної від номенклатури товарів/послуг з придбання. Отже, по підприємству ПрАТ «Відрадненське» виявлені ризики, що відповідають п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість.

Суд критично оцінює зазначену інформацію як таку, що може бути підставою для висновку про ризиковість платника податку, виходячи з такого.

За змістом податкової інформації контролюючим органом здійснено аналіз діяльності позивача за період червень-жовтень 2021 року, при цьому жодним чином не виокремлено господарську операцію, яка послугувала підставою для винесення рішення №7597 від 09.12.2021, як того вимагає пункт 8 Критеріїв ризиковості платника. Отже, з наданої до суду податкової інформації неможливо встановити підстави для прийняття оскаржуваного рішення.

Крім того, зміст наданої податкової інформації та відповідні пояснення, наведені у відзиві на позовну заяву, свідчать про те, що висновок контролюючого органу про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку ґрунтується на тому, що серед контрагентів позивача є суб`єкти господарювання, які здійснюють сумнівні господарські операції. Тобто, негативна податкова інформація стосується не господарської діяльності позивача, а його контрагентів. Крім того, така податкова інформація не підтверджена відповідачем належними та допустимим доказами.

Таким чином, суд дійшов висновку, що відповідачем не доведено, що існують підстави для застосування до позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідними наслідками у вигляді внесення до переліку ризикових суб`єктів господарювання за ознакою «платником податку та/або його контрагентами, згідно даних ЄРПН здійснено реалізацію товарів/послуг, відмінних від придбаних», у зв`язку з чим спірне рішення №7597 від 09.12.2021 є протиправним та підлягає скасуванню.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод(право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

Отже, ну думку суду, належним способом захисту прав позивача, який забезпечить їх ефективне поновлення, є зобов`язання ГУ ДПС у Запорізькій області виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

За таких обставин, суд доходить до висновку про наявність правових підстав для зобов`язання відповідача виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Посилання відповідача у відзиві на позовну заяву на правову позицію Верховного Суду, висловлену у постанові від 20.11.2019 по справі №480/4006/18, від 03.03.2020 по справі 240/3665/19, 03.03.2020 у справі №240/3665/19, від 05.08.2020 у справі №520/5692/19, від 21.08.2020 у справі №520/6051/19, від 29.09.2020 у справі №440/1385/19, від 12.11.2020 у справі №240/3906/19 в межах розгляду даної справи, суд вважає безпідставними, оскільки такі правові позиції сформовані щодо застосування норм Порядку зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженогопостановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №117 (далі - Порядок №117), який втратив чинність з 01.02.2020.

Суд зазначає, що Порядок №117 та Порядок №1165 передбачають різні механізми зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів; механізм розгляду скарги щодо рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Верховний Суд у постанові від 16.02.2021 у справі №280/3235/20 зазначив, що право на оскарження в судовому порядку Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника випливає з норм пункту 6 Порядку №1165, за якими у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Право на звернення до суду також передбачено в затвердженій формі Рішення (додаток 4 до Порядку №1165), а саме «Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку».

Відповідно до частини 1 статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

З огляду на викладене, суд критично ставиться до тверджень відповідача про те, що оскаржуване рішення не породжує правових наслідків для платника податків та не порушує прав останнього, оскільки таке рішення є індивідуальним актом у розумінні пункту 19 частини 1 статті 4 КАС України, яке в подальшому створює для платника податків, відносно якого воно прийнято, певні юридичні наслідки під час реєстрації податкової накладної/рахунку коригування, поданих таким платником податків, та підлягає оскарженню у судовому порядку.

Також судом відхиляються посилання відповідача на постанову Верховного Суду від 08.10.2020 у справі №280/2284/20, оскільки Верховним Судом у вказаній справі переглядались судові рішення про забезпечення позову.

Крім того, суд не приймає посилання відповідача на те, що позивач не подавав на розгляд комісії пояснення з документами на виключення платника з переліку ризикових, та зазначає, що відповідно до вищенаведених норм процедура адміністративного оскарження Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку не є обов`язковою, а платнику податків надано право вибору порядку оскарження - в адміністративному або судовому порядку.

Згідно з частинами 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до положень статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Отже, виходячи зі змісту заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд зазначає таке.

Згідно з частиною 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем понесено судові витрати на оплату судового збору в розмірі 2 270,00 грн., інших витрат не заявлено, відтак, у зв`язку із задоволення позову понесені позивачем судові витрати підлягають стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.2, 5, 9, 77, 132, 139, 143, 243-246, 255, 295 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Запорізькій області №7597 від 09.12.2021 про відповідність платника податку на додану вартість Приватного акціонерного товариства «Відрадненське» критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Запорізькій області на користь Приватного акціонерного товариства «Відрадненське» судові витрати зі сплати судового збору в сумі 2 270,00 грн. (дві тисячі двісті сімдесят гривень 00 коп.).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду.

Повне найменування сторін та інших учасників справи:

Позивач Приватне акціонерне товариство «Відрадненське», місцезнаходження: 70406, Запорізька область, Запорізький район, с-ще Відрадне, вул.Перемоги, 3; .

Відповідач - Головне управління ДПС у Запорізькій області, місцезнаходження: 69107, м.Запоріжжя, пр.Соборний, буд.166; код ЄДРПОУ ВП 44118663.

Повне судове рішення складено 10.05.2022.

Суддя М.О. Семененко