Справа № 160/21250/21
Суддя: Захарчук-Борисенко Наталія Віталіївна
Дата ухвалення: 2022-04-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Захарчук-Борисенко Н. В.
розглянувши за правилами загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора, Дніпропетровської обласної прокуратури про визнання протиправним та скасування рішення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, невиплаченої заробітної плати та вихідної допомоги при звільненні, моральної шкоди, -
ОСОБА_1 04.11.2021 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до відповідача-1: П`ятнадцята кадрова комісія обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих), відповідача-2: Офіс Генерального прокурора, відповідача-3: Дніпропетровська обласна прокуратура, в якій з урахуванням заяви про зміну підстав позову просив:
- визнати протиправним та скасувати рішення П`ятнадцятої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) за № 331 від 13.09.2021 «Про неуспішне проходження прокурором атестації» щодо неуспішного проходження атестації ОСОБА_1 ;
- визнати протиправним та скасувати наказ керівника Дніпропетровської обласної прокуратури № 3312к від 19.10.2021 про звільнення ОСОБА_1 з посади прокурора Криворізької місцевої прокуратури № 3 Дніпропетровської області та органів прокуратури;
- поновити ОСОБА_1 у Криворізькій центральній окружній прокуратурі Дніпропетровської області на посаді рівнозначній до посади прокурора Криворізької місцевої прокуратури № 3 Дніпропетровської області;
- стягнути з Дніпропетровської обласної прокуратури на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу починаючи з 25.10.2021 і по день винесення рішення суду;
- стягнути з Дніпропетровської обласної прокуратури на користь ОСОБА_1 невиплачену частину заробітної плати за період з 15.03.2021 по 22.10.2021, а саме різницю між посадовим окладом і надбавкою за вислугу років, які повинні були виплачуватись згідно вимог Закону України «Про прокуратуру» та фактично виплаченими коштами, у сумі 195 812,43 грн.;
- стягнути з Дніпропетровської обласної прокуратури на користь ОСОБА_1 вихідну допомогу при звільненні в розмірі середньомісячної заробітної плати у сумі 8 061,86 грн.;
- стягнути з Дніпропетровської обласної прокуратури на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні починаючи з 25.10.2021 і по день фактичного розрахунку;
- стягнути з Офісу Генерального прокурора на користь ОСОБА_1 компенсацію моральної шкоди у розмірі 60 000,00 грн.;
- стягнути з Дніпропетровської обласної прокуратури на користь ОСОБА_1 компенсацію моральної шкоди у розмірі 60 000,00 грн.;
- стягнути за рахунок бюджетних Офісу Генерального прокурора на користь ОСОБА_1 судовий збір у сумі 908,00 грн.;
- стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідачів на користь ОСОБА_1 витрати на професійну правничу допомогу у сумі 10 000,00 грн.
Крім того, відповідно до змісту заяви про зміну підстав позову шляхом їх доповнення, уточнення позовних вимог позивач просив виключити зі складу відповідачів П`ятнадцяту кадрову комісію обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) у зв`язку з тим, що Наказом Генерального прокурора № 357 від 15.11.2021 «Про визнання такими, що втратили чинність, наказів Генерального прокурора про створення кадрових комісій обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих)» було фактично ліквідовано п`ятнадцяту кадрову комісію обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих).
В обґрунтування заявлених позовних вимог щодо визнання протиправними та скасування рішення кадрової комісії, наказу про звільнення та поновлення позивача на рівнозначній посаді, у заяві про зміну підстав позову шляхом їх доповнення зазначено, що Другою кадровою комісією обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) за результатами засідання 19.11.2020 було складено протокол № 14, яким ухвалено рішення відповідно до п.7 Розділу І Порядку проходження прокурорами атестації призначити нову дату складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички для ОСОБА_1 , оскільки технічні причини могли негативно вплинути на об`єктивний результат його тестування (голосували «за» - одноголосно). Крім того, даним протоколом було виключено позивача зі списку осіб, які 05.11.2020 не склади іспит у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки. Позивач наголошує, що виключно відповідна кадрова комісія, яка проводила іспит позивачу у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки, була наділена правом щодо прийняття з приводу даної особи рішення про неуспішне проходження прокурором атестації і жодна норма Закону № 113-IX, Порядку № 221 чи Порядку № 233 не визначала та не визначає права кадрової комісії на перегляд чи скасування рішення іншої кадрової комісії, в той час, як П`ятнадцята кадрова комісія обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) не проводила позивачу іспит, не приймала від позивача заяв щодо наявності підстав для призначення нової дати іспиту та не наділена компетенцією щодо перегляду рішень іншої кадрової комісії, яка вирішила надати позивачу можливість заново скласти іспит.
Ухвалою судді Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.11.2021 було відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 18.11.2021.
У підготовчому засіданні 18.11.2021 було оголошено перерву до 14.12.2021, 14.12.2021 до 18.01.2022, а 18.01.2022 до 01.02.2022.
Розгляд справи по суті був призначений на 10.02.2022, у судовому засіданні 10.02.2022 було оголошено перерву до 10.03.2022.
Представником позивача 29.03.2022 було подано клопотання про поновлення провадження у справі.
На адресу Дніпропетровського окружного адміністративного суду 27.04.2022 надійшла заява від представника позивача, у якій зазначено, що у зв`язку з введенням на території України режиму воєнного стану, позивач відмовляється від майнових вимог у справі та просить на підставі п. 2 ч. 1 ст. 238 КАС України закрити провадження у справі в частині позовних вимог щодо:
- стягнення з Дніпропетровської обласної прокуратури на користь ОСОБА_1 невиплаченої частини заробітної плати за період з 15.03.2021 по 22.10.2021, а саме різниці між посадовим окладом і надбавкою за вислугу років, які повинні були виплачуватись згідно вимог Закону України «Про прокуратуру» та фактично виплаченими коштами, у сумі 195 812,43 грн.;
- стягнення з Дніпропетровської обласної прокуратури на користь ОСОБА_1 вихідної допомоги при звільненні в розмірі середньомісячної заробітної плати у сумі 8 061,86 грн.;
- стягнення з Дніпропетровської обласної прокуратури на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні починаючи з 25.10.2021 і по день фактичного розрахунку;
- стягнення з Офісу Генерального прокурора на користь ОСОБА_1 компенсації моральної шкоди у розмірі 60 000,00 грн.;
- стягнення з Дніпропетровської обласної прокуратури на користь ОСОБА_1 компенсації моральної шкоди у розмірі 60 000,00 грн.;
- а також не стягувати за рахунок бюджетних асигнувань відповідачів на користь ОСОБА_1 витрати на професійну правничу допомогу у сумі 10 000,00 грн.
Відповідно до вимог ч.ч. 1-3 ст. 189 КАС України, позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. До ухвалення судового рішення у зв`язку з відмовою позивача від позову або визнанням позову відповідачем суд роз`яснює сторонам наслідки відповідних процесуальних дій, перевіряє, чи не обмежений представник відповідної сторони у повноваженнях на їх вчинення. Про прийняття відмови від позову суд постановляє ухвалу, якою закриває провадження у справі. У разі часткової відмови позивача від позову суд постановляє ухвалу, якою закриває провадження у справі щодо частини позовних вимог.
Пункт 2 частини 1 статті 238 КАС України визначає, що суд закриває провадження у справі якщо позивач відмовився від позову і відмову прийнято судом.
У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» Президентом України указом № 64/2022 від 24.02.2022 було введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб. Верховна Рада України 15.03.2022 затвердила проект Закону України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 14.03.2022 № 7168, відповідно до якого, воєнний стан в Україні продовжили до 25.04.2022, а 21.04.2022 Верховною Радою України прийнято Закон України «Про затвердження Указу Президента «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», яким продовжено строк дії воєнного стану в Україні до 25.05.2022.
Приймаючи до уваги, що відмова позивача від майнових вимог у справі під час дії воєнного стану не суперечить закону та не порушує чиї-небудь права, свободи або інтереси і направлена на підтримання держави України, суд приймає дану відмову та вважає за необхідне закрити провадження у справі в частині майнових вимог щодо:
- стягнення з Дніпропетровської обласної прокуратури на користь ОСОБА_1 невиплаченої частини заробітної плати за період з 15.03.2021 по 22.10.2021, а саме різниці між посадовим окладом і надбавкою за вислугу років, які повинні були виплачуватись згідно вимог Закону України «Про прокуратуру» та фактично виплаченими коштами, у сумі 195 812,43 грн.;
- стягнення з Дніпропетровської обласної прокуратури на користь ОСОБА_1 вихідної допомоги при звільненні в розмірі середньомісячної заробітної плати у сумі 8 061,86 грн.;
- стягнення з Дніпропетровської обласної прокуратури на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні починаючи з 25.10.2021 і по день фактичного розрахунку;
- стягнення з Офісу Генерального прокурора на користь ОСОБА_1 компенсації моральної шкоди у розмірі 60 000,00 грн.;
- стягнення з Дніпропетровської обласної прокуратури на користь ОСОБА_1 компенсації моральної шкоди у розмірі 60 000,00 грн.
Крім того, з огляду на те, що Наказом Генерального прокурора № 357 від 15.11.2021 «Про визнання такими, що втратили чинність, наказів Генерального прокурора про створення кадрових комісій обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих)» було ліквідовано п`ятнадцяту кадрову комісію обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих), суд виключає П`ятнадцяту кадрову комісію обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) зі складу сторін у справі.
Від Дніпропетровської обласної прокуратури надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого відповідач заперечує проти задоволення позовних вимог, вважає свої дії правомірними та такими, що відповідають вимогам Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» № 113-ІХ від 19.09.2019.
Від Офісу Генерального прокурора надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого відповідач заперечує проти задоволення позовних вимог, вважає рішення кадрової комісії правомірним, оскільки позивач не набрала відповідну кількість білів під час проходження атестації, в той час як позивачем на виконання п. 10 Порядку № 221 Генеральному прокурору подано заяву встановленої форми про переведення на посаду прокурора в окружній прокуратурі та про намір пройти атестацію. Отже, на думку відповідача, ОСОБА_1 був обізнаний щодо умов та процедур проведення атестації, визначеними у Порядку № 221, у тому числі з можливими наслідками набрання меншої кількості балів, ніж прохідний бал на відповідному етапі, а також добровільно надав персональну згоду на те, що у разі прийняття кадровою комісією рішення про неуспішне проходження атестації, його буде звільнено на підставі п. 9 ч. 1 ст. 51 Закону № 1697. Така згода є усвідомленням, що у разі, якщо за результатами складення іспитів він набере меншу кількість балів, ніж прохідний бал, то припиняє участь в атестації, а відповідна кадрова комісія ухвалює рішення про неуспішне проходження прокурором атестації.
Представником позивача було подано до суду відповідь на відзив Дніпропетровської обласної прокуратури та відповідь на відзив Офісу Генерального прокурора.
В судовому засіданні представник позивача заявлені позовні вимоги підтримала у повному обсязі, на їх задоволенні наполягала посилаючись на обставини, які викладені у заяві про зміну підстав позову шляхом їх доповнення, уточнення позовних вимог.
Представник відповідачів в судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечувала, посилаючись на обставини, які викладені у відзивах на позов.
Заслухавши пояснення сторін, вивчивши та дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.
З матеріалів справи судом встановлено, що ОСОБА_1 з 30.10.2001 по 22.10.2021 працював у органах прокуратури України, з 15.12.2015 на посаді прокурора Криворізької місцевої прокуратури № 3 Дніпропетровської області.
10.09.2020 наказом Генерального прокурора № 423 створено Другу кадрову комісію обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих).
07.10.2020 наказом Генерального прокурора № 474 встановлено прохідний бал для успішного складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки під час атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих), а саме 93 для успішного складання іспиту.
05.11.2020 позивач складав іспит у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки та набрав 80 балів, про що розписався у відомості про результати тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки.
05.11.2020 та 16.11.2020 позивач звернувся з відповідними заявами до голови Другої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих), якими повідомив про технічні причини (неналежно працювала комп`ютерна техніка), які вплинули на результат його тестування.
19.11.2020 Другою кадровою комісією обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) було розглянуто заяви позивача від 05.11.2020 та 16.11.2020 і прийнято на засіданні протокольне рішення (протокол № 14), яким виключено позивача зі списку осіб, які не пройшли іспит та на підставі п. 7 розділу І Порядку проходження прокурорами атестації, який затверджений Наказом Генерального прокурора № 221 від 03.10.2019, призначено новий час та дату складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички для ОСОБА_1 (голосували «за» - одноголосно).
15.03.2021 наказом керівника Дніпропетровської обласної прокуратури №709к визначено робоче місце прокурора Криворізької місцевої прокуратури № 3 Дніпропетровської області ОСОБА_1 у Криворізькій центральній окружній прокуратурі Дніпропетровської області.
16.07.2021 наказом Генерального прокурора № 236 було ліквідовано Другу кадрову комісію обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих).
22.07.2021 наказом Генерального прокурора № 239 створено П`ятнадцяту кадрову комісію обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих).
05.08.2021 Офісом Генерального прокурора було направлено лист за вих. № 06/2/2-2982вих.-21 до П`ятнадцятої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) з вимогою вирішити питання щодо призначення нової дати оцінювання для 479 осіб, щодо яких кадрові комісії прийняли рішення про призначити нову дату складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички.
11.08.2021 Голова П`ятнадцятої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) листом за вх. № 06/3/2-3039ВН-21 до Офісом Генерального прокурора запросило усі матеріали оцінювання щодо 479 осіб щодо яких кадрові комісії прийняли рішення про призначити нову дату складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та
13.09.2021 П`ятнадцятою кадровою комісією обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) було прийнято протокольне рішення (протокол № 11) щодо 444 осіб, щодо яких кадрові комісії прийняли рішення про призначення нової дати складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички (до яких увійшов і позивач), та визнано їх такими, що неуспішно пройшли атестацію.
13.09.2021 П`ятнадцятою кадровою комісією обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих), керуючись пунктами 13, 16, 17 розділу II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури», пунктом 6 розділу І, пунктами 5, 6 розділу III Порядку проходження прокурорами атестації, затвердженого наказом Генерального прокурора від 03.10.2019 №221, враховуючи, що прокурор Криворізької місцевої прокуратури №3 Дніпропетровської області ОСОБА_1 за результатами складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки набрав 80 балів, що є менше прохідного балу (93) для успішного складання іспиту, встановленого наказом виконувача обов`язків Генерального прокурора від 07.10.2020 № 474 «Про встановлення прохідного бала для успішного складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки під час атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих), а також оприлюднення зразка тестових питань (завдань) та правил складання іспиту», прийнято рішення № 331 від 13.09.2021 «Про неуспішне проходження прокурором атестації» щодо неуспішного проходження атестації ОСОБА_1
19.10.2021 наказом керівника Дніпропетровської обласної прокуратури № 3312к позивача звільнено з посади прокурора Криворізької місцевої прокуратури № 3 Дніпропетровської області та органів прокуратури на підставі рішення кадрової комісії про неуспішне проходження атестації (підпункт 2 пункту 19 розділу II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури») з 22.10.2021.
15.11.2021 наказом Генерального прокурора № 357 ліквідовано П`ятнадцяту кадрову комісію обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих).
Відповідно до Довідки про середню заробітну плату ОСОБА_1 , його середньоденна заробітна плата складає 374,97 грн., а середньомісячна 8 061,86 грн.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Відповідно до п. 11 розділу II Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» від 19.09.2019 № 113-ІХ, атестація прокурорів проводиться кадровими комісіями Офісу Генерального прокурора, кадровими комісіями обласних прокуратур, утворення, визначення складу, періоду та порядку роботи яких, здійснюється Генеральним прокурором.
Враховуючи, що станом на момент розгляду справи та винесення рішення П`ятнадцята кадрова комісія обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) ліквідована за наказом Генерального прокурора № 357 від 15.11.2021, а процес проведення атестації підконтрольний виключно Офісу Генерального прокурора, то відповідачем за зобов`язаннями даної кадрової комісії виступає саме Офіс Генерального прокурора.
У Рішенні Конституційного Суду України від 18.06.2020 за № 5-р(ІІ)/2020 визначено, що прокуратура належить до української системи правосуддя.
25.09.2019 набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» від 19.09.2019 № 113-IX (далі - Закон № 113-IX).
Відповідно до п. 11 Розділу II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону № 113-IX (в редакції від 17.10.2019, тобто чинній на момент складання позивачем іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички), атестація прокурорів проводиться кадровими комісіями Офісу Генерального прокурора, кадровими комісіями обласних прокуратур.
Пункт 16 Розділу II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону № 113-IX (в редакції від 17.10.2019, тобто чинній на момент складання позивачем іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички) визначав, що за результатами складення прокурором іспиту відповідна кадрова комісія ухвалює рішення щодо допуску прокурора до проведення співбесіди. Якщо прокурор за результатами складення іспиту набрав меншу кількість балів, ніж прохідний бал, встановлений згідно з Порядком проходження прокурорами атестації, це є підставою для недопущення прокурора до етапу співбесіди і ухвалення кадровою комісією рішення про неуспішне проходження атестації таким прокурором.
Згідно з абз. 1 п. 2 розділу І Порядку проходження прокурорами атестації, який затверджений Наказом Генерального прокурора № 221 від 03.10.2019 (далі Порядок № 221) (в редакції від 03.10.2019, тобто чинній на момент складання позивачем іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички), атестація прокурорів Генеральної прокуратури України (включаючи прокурорів Головної військової прокуратури, прокурорів секретаріату Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів), регіональних, місцевих прокуратур та військових прокуратур проводиться відповідними кадровими комісіями.
Порядок роботи, перелік і склад кадрових комісій визначаються відповідними наказами Генерального прокурора (п. 4 розділу І Порядку № 221 (в редакції від 03.10.2019, тобто чинній на момент складання позивачем іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички)).
Відповідно до п. 7 розділу І Порядку № 221 (в редакції від 03.10.2019, тобто чинній на момент складання позивачем іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички), повторне проходження одним і тим самим прокурором атестації або одного з її етапів не допускається. Якщо складання відповідного іспиту було перервано чи не відбулося з технічних або інших причин, незалежних від членів комісії та прокурора, комісія призначає новий час (дату) складання відповідного іспиту для прокурора.
У п. 8 розділу І Порядку № 221 (в редакції від 03.10.2019, тобто чинній на момент складання позивачем іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички) визначено, що за результатами атестації прокурора відповідна кадрова комісія ухвалює одне із таких рішень: 1) рішення про успішне проходження прокурором атестації; 2) рішення про неуспішне проходження прокурором атестації.
Відповідно до п. 2 розділу І Порядку роботи кадрових комісій затверджено Наказом Генерального прокурора № 233 від 17.10.2019 (далі по тексту Порядок № 233), під час своєї діяльності комісії здійснюють повноваження, визначені Законом України «Про прокуратуру», розділом II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури», цим Порядком та іншими нормативними актами.
У п. 11 Порядку № 233 визначено, що комісія може приймати процедурні рішення, пов`язані з її діяльністю.
Відповідно до ч. 1 ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Складовою верховенства права є принцип правової визначеності, основу якого утворює ідея передбачуваності очікування суб`єктом відносин визначених правових наслідків (правового результату) своєї поведінки, яка відповідає наявним у суспільстві правовим приписам.
Конституційний суд України у своїх рішенням неодноразово наголошував на тому, що принцип правової визначеності вимагає ясності й однозначності правової норми й забезпечення того, щоб ситуація та правовідносини залишалися передбачуваними (правові позиції Конституційного Суду України в рішеннях від 22 вересня 2005 року № 5-рп/2005, від 29 червня 2010 року № 174-рп/2010, від 22 грудня 2010 року № 23-рп/2010).
Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Виходячи з практики Європейського Суду з прав людини, надання правової дискреції органам влади у вигляді необмежених повноважень є несумісним з принципом верховенства права і закон має з достатньою чіткістю визначати межі такої дискреції, наданої компетентним органам та порядок її здійснення, з урахуванням законної мети даного заходу, щоб забезпечити особі належний захист від свавільного втручання (рішення у справі «Волохи проти України» від 02.11.2006, рішення у справі «Malone v. United Kindom» від 02.08.1984).
Проаналізувавши норми Закону № 113-IX, Порядку № 221, Порядку № 233, суд критично відносить до доводів відповідачів про те, що рішення Другої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих), яке оформлене протоколом № 14 від 19.11.2020 є процедурним, а П`ятнадцята кадрова комісія обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих), яка не проводила іспит у позивача, була наділена правом на прийняття рішення № 331 від 13.09.2021 про неуспішне проходження позивачем атестації.
Судом приймається до уваги і той факт, що за наявності чинного рішення Другої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих), яке оформлене протоколом № 14 від 19.11.2020 щодо виключення позивача зі списку осіб, які не пройшли іспит 05.11.2020 та призначення нового часу і дати складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички для ОСОБА_1 , рішення П`ятнадцятої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) № 331 від 13.09.2021 про неуспішне проходження позивачем атестації є протиправним, оскільки суперечить принципу правової визначеності та прийняте суб`єктом владних повноважень з перевищенням своїх дискреційних функції, не на підставі та не у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
З приводу посилань відповідачів на те, що згода, яка була підписала позивачем, є усвідомленням, що у разі якщо за результатами складення іспитів він набере меншу кількість балів, ніж прохідний бал, то припиняє участь в атестації, то суд звертає увагу сторін на рішення Конституційного Суду України від 21.07.2021 № 4-р(II)/2021, справа № 3-107/2020(221/20), у якому наголошено, що Верховна Рада України шляхом ухвалення законів, що є нормативними актами, не може звільняти окремого працівника або певні категорії працівників та повідомляти їх про можливе майбутнє звільнення. Звільнення особи можливе на підставі не закону, а лише індивідуального акта права, повноважень щодо ухвалення якого Верховна Рада України не має. Випадки, коли Верховна Рада України уповноважена звільняти та призначати окремих осіб у спосіб ухвалення індивідуальних актів права, визначені приписами Основного Закону України.
Отже, з урахуванням конкретних обставин справи, які мають юридичне значення та, зокрема, того, що підставою для винесення Наказу керівника Дніпропетровської обласної прокуратури № 3312к від 19.10.2021 визначено рішення П`ятнадцятої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) № 331 від 13.09.2021, яке суд вважає протиправним, суд приходить до висновку про наявність підстав для скасування оскарженого наказу.
Відповідно до пункту 4 частини першої статті 5 КАС України способом захисту прав особи від протиправної бездіяльності є визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії. Тобто дії, які він повинен вчинити за законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Доказів, які б спростували доводи позивача в частині протиправності рішення П`ятнадцятої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) № 331 від 13.09.2021 та Наказу керівника Дніпропетровської обласної прокуратури № 3312к від 19.10.2021, відповідачі суду не надали. З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги у даній частині є такими, що підлягають задоволенню.
Нормами ч. 2 ст. 5 КАС України передбачено, що захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Закон не наділяє орган, який розглядає трудовий спір, повноваженнями на обрання іншого способу захисту трудових прав, ніж зазначені в ч. 1 ст.235 та ст.240-1 КЗпП України, а відтак встановивши, що звільнення відбулось із порушенням установленого законом порядку, суд зобов`язаний поновити працівника на попередній роботі.
Поновлення працівника на роботі відбувається з дати звільнення працівника на підставі рішення суду, яким визнано таке звільнення незаконним, а не з дати винесення судом відповідного рішення.
Скасування наказу про звільнення повинно відновити те становище, що існувало до його прийняття, тобто, забезпечити позивачу ті ж самі умови праці, які остання мала до незаконного звільнення.
Верховний Суд у постанові від 29.07.2020 у справі №802/3673/15-а наголосив, що коли поновити позивача на посаді, із якої його звільнили і якої (формально) вже немає, неможливо, то належним способом захисту порушеного права може бути поновлення на посаді, аналогічній тій, із якої її звільнили, і яка існує на дату поновлення.
Проаналізувавши зміст ст. 15 Закону України «Про прокуратуру» до та після внесення змін Законом № 113 суд приходить до висновку, що повноваження як прокурора місцевої прокуратури, так і прокурора окружної прокуратури є тотожними, у зв`язку з чим посада прокурора місцевої прокуратури є рівнозначною до посади прокурора окружної прокуратури.
Судом встановлено, що наказом Офісу Генерального прокурора № 2ш від 17.02.2021 зі структури Дніпропетровської обласної прокуратури виключено структурний підрозділ Криворізьку місцеву прокуратуру № 3 Дніпропетровської області та створено новий структурний підрозділ Криворізьку центральну окружну прокуратуру Дніпропетровської області, і згідно наявних у матеріалах справи відповідей Дніпропетровської обласної прокуратури вакантні посади прокурора Криворізької місцевої прокуратури № 3 Дніпропетровської області відсутні, проте наявні вакантні посади прокурора у Криворізькій центральній окружній прокуратурі Дніпропетровської області.
З огляду на викладене, та враховуючи доводи Європейського суду з прав людини у рішенні від 22.07.2021 у справі «Гуменюк та інші проти України», суд приходить до висновку з метою належного та ефективного захисту позивача він підлягає поновленню на аналогічній посаді у новому структурному підрозділі Дніпропетровської обласної прокуратури, тобто у Криворізькій центральній окружній прокуратурі Дніпропетровської області з 23.10.2021.
Відповідно до п. 3-2 розділу V Закону № 113, у разі скасування судом рішення кадрової комісії про неуспішне проходження атестації прокурор, якого поновлено на посаді чи рішення про звільнення якого з посади за наслідками атестації не приймалось з підстав, визначених законодавством України допускається кадровою комісією до проходження того етапу атестації, за результатами якого кадровою комісією прийнято відповідне рішення.
Беручи до уваги дану норму, суд доходить до висновку, що після поновлення на посаді позивач повинна буде проходити атестацію з другого етапу, тобто складати іспит у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички.
Згідно зі ст. 8 Конституції України та ст. 6 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
На підставі викладеного та з огляду на те, що суб`єкти владних повноважень діяли не на підставі, не в межах повноважень та не у спосіб, що передбачені Конституцією і законами України, суд приходить до висновку, що позовні вимоги в частини визнання протиправними та скасування рішення кадрової комісії і наказу про звільнення, підлягають задоволенню.
Згідно ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Відповідно до ч.1 ст.132 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Згідно ч. 1 ст. 140 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі відмови позивача від позову понесені ним витрати відповідачем не відшкодовуються, а витрати відповідача за його заявою стягуються із позивача, крім випадків, коли позивач звільнений від сплати судових витрат. Однак якщо позивач відмовився від позову внаслідок задоволення його відповідачем після подання позовної заяви, то суд за заявою позивача присуджує всі понесені ним у справі витрати із відповідача.
Згідно матеріалів справи, за пред`явлення вимог в частині протиправності рішення П`ятнадцятої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) № 331 від 13.09.2021 та Наказу керівника Дніпропетровської обласної прокуратури № 3312к від 19.10.2021, а також поновлення на посаді, позивач звільнений від сплати судового збору. З приводу будь-яких інших майнових вимог позивач відмовився від них та від компенсації витрат на правову допомогу. На підставі зазначеного, суд приходить до висновку що судові витрати додатковому стягненню чи компенсації зі сторін не підлягають.
Керуючись ст. 139, 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора, Дніпропетровської обласної прокуратури про визнання протиправним та скасування рішення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, невиплаченої заробітної плати та вихідної допомоги при звільненні, моральної шкоди, - задовольнити частково.
Визнати протиправним та скасувати рішення П`ятнадцятої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) за № 331 від 13.09.2021 «Про неуспішне проходження прокурором Атестації» щодо неуспішного проходження атестації ОСОБА_1 .
Визнати протиправним та скасувати наказ керівника Дніпропетровської обласної прокуратури № 3312 від 19.09.2021 про звільнення ОСОБА_1 з посади прокурора Криворізької місцевої прокуратури № 3 Дніпропетровської області та органів прокуратури.
Поновити ОСОБА_1 у Криворізькій центральній окружній прокуратурі Дніпропетровської області на посаді рівнозначній до посади прокурора Криворізької місцевої прокуратури № 3 Дніпропетровської області.
Допустити до негайного виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 у Криворізькій центральній окружній прокуратурі Дніпропетровської області на посаді рівнозначній до посади прокурора Криворізької місцевої прокуратури № 3 Дніпропетровської області.
В іншій частині закрити провадження.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення складено 06.05.2022.

Суддя Наталія ЗАХАРЧУК-БОРИСЕНКО