Справа № 420/6431/22
Суддя: Бойко О.Я.
Дата ухвалення: 2022-05-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/6431/22
УХВАЛА

про залишення позову без руху

04 травня 2022 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Бойко О.Я., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про визнання протиправним та скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі (посаді) та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,-

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області, в якому позивач просить:

- визначити протиправним та скасувати наказ Начальника Головного управління МВС України в Одеській області генерал-майора міліції Лорткіпанідзе Г.Г. від 04.11.2015 № 1313о/с, про звільнення ОСОБА_1 , майора міліції (М-184687), старшого оперуповноваженого сектора боротьби з незаконним обігом наркотиків Київського РВ ОМУ ГУМВС України в області, згідно з п.10 розділу ХІ Закону України «Про Національну поліцію» та відповідно до Положення про проходження служби рядовим і начальницьким складом органів внутрішніх справ, з 06.11.2015 у запас Збройних Сил за п.64 «г» (через скорочення штатів);

- поновити ОСОБА_1 на посаді старшого оперуповноваженого Одеського Районного Управління Поліції № 1 ГУНП в Одеській області;

- стягнути з Головного Управління Національної Поліції в Одеській області () юридична адреса: 65080, м. Одеса, вул. Академіка Філатова, 15-А на користь ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 середнє грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з 06.11.2015 по день фактичного поновлення на службі;

-допустити негайне виконання постанови суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді старшого оперуповноваженого Одеського Районного Управління Поліції № 1 ГУНП в Одеській області, а також в частині стягнення середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу.

Відповідно до ч.1 ст.171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 160, 161,171 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Розглянувши заяву, суд дійшов висновку, що вона належить до залишення без руху з наступних підстав.

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби.

Спірні правовідносини за своїм характером та суб`єктним складом є публічно-правовими, а тому на них поширюється юрисдикція адміністративних судів.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (ч. 5 ст. 122 КАС України)

Тобто, у даному випадку підлягає застосуванню місячний строк звернення до суду і зазначена правова позиція також викладена у постанові Верховного Суду від 21 лютого 2020 року по справі №340/1019/19.

В той же час, із відповідним адміністративним позовом позивач звернувся до суду 29.04.2022, тобто із суттєвим порушенням спеціального місячного строку на звернення до суду із даними позовними вимогами.

Згідно з ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Суд зазначає, що позовна заява містить клопотання про поновлення строку звернення до суду, в обґрунтування якого зазначено, що позивач ознайомився із оскаржуваним наказом, отримав витяг з нього та дізнався на якій підставі його звільнено лише 31.03.2022. До вказаної дати позивач зазначає, що не мав відповідних документів та йому постійно відмовляли в їх отриманні.

Вирішуючи заявлене клопотання, суд встановив, що оскаржуваний наказ Головного управління МВС України в Одеській області № 1313о/с виданий 04.11.2015.

28.03.2022 позивач звернувся до начальника ГУНП в Одеській області із заявою, в якій просив надати йому завірений належним чином припис до РВК, довідку на військовозобов`язаного звільненого з МВС та письмову відповідь на його заяву згідно норм чинного законодавства. При цьому, суд зазначає, що у тексті вказаної заяви позивач посилається на реквізити оскаржуваного наказу та підстави свого звільнення, зокрема зазначає: «я був звільнений із лав МВС за п.64 «г» (через скорочення штатів) у запас Збройних Сил», що свідчить про обізнаність позивача про підстави його звільнення на момент написання відповідної заяви, а не 31.03.2022 як вказує позивач у клопотанні про поновлення строку на звернення до суду.

Крім того, позивач не надає до суду жодних доказів звернення до відповідача за період майже восьми років з моменту звільнення з метою ознайомлення з оскаржуваним наказом, так і не надає доказів відмови з боку відповідача в наданні вказаного документу.

Суд наголошує, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду із позовом визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Суд зазначає, що заявлені позивачем причини пропуску строку звернення до суду не є поважними та не підтверджені належними та допустимими доказами.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду визначені статтею 123 КАС України, в частині першої якої зазначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

Крім того, згідно з п. 11 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначається власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав. Проте вказана позовна заява такого підтвердження не містить.

Частиною першою статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Статтею 94 КАС України визначено загальні вимоги щодо оформлення письмових доказів, до яких належать і документи.

Відповідно до положень ч. 1, ч. 2, ч. 4, ч. 5 ст. 94 КАС України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Згідно з наказом Державного підприємства «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» від 01.07.2020 № 144 з 1 вересня 2021 року набрав чинності національний стандарт ДСТУ 4163:2020 «Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів». Відповідно до вимог пункту 5.26 ДСТУ 4163:2020 відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії. У випадках, визначених законодавством, копії документів засвідчують відбитком печатки юридичної особи, структурного підрозділу (служби діловодства, служби кадрів, бухгалтерії тощо) юридичної особи або печатки «Для копій».

Суд зазначає, що копія набуває юридичної сили лише в разі її засвідчення в установленому порядку, тому кожний аркуш поданого в копії документу повинен відповідати вимогам, викладеним у ст.94 КАС України та Вимогам до оформлення документів ДСТУ 4163:2020.

Однак, позивач не дотримав вищевказаних вимог та усі додані до позовної заяви копії документів не містять відміток про їх засвідчення.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що адміністративний позов належить залишити без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків 10 (десять) днів з дня вручення ухвали (ч. 2 ст. 169 КАС України).

Виявлені недоліки повинні бути усунені шляхом направлення до суду: доказів поважності причин пропуску строку звернення до суду з вказаним позовом, власного письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, а також належним чином засвідчених додатків до позовної заяви.

Керуючись ст.ст. 122, 123, 169, 171, 243, 248, 256, 287 294, 295, 297 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов залишити без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надіслати особі, що звернулася із позовною заявою та повідомити про необхідність усунути недоліки позовної заяви в десятиденний строк з моменту отримання вказаної ухвали та роз`яснити, що в іншому випадку в строки, передбачені ч. 5 ст. 169 КАС України, позов буде повернутий позивачу.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя Оксана БОЙКО