Справа № 320/7449/20
Суддя: Лапій С.М.
Дата ухвалення: 2022-05-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 травня 2022 року № 320/7449/20

Суддя Київського окружного адміністративного суду Лапій С.М., розглянувши в м. Києві у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом гр. ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Київській області, третя особа: Васильківський відділ поліції ГУ НП в Київській області, про визнання протиправним та скасування наказу,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся гр. ОСОБА_1 з позовом до Головного управління Національної поліції в Київській області, третя особа: Васильківський відділ поліції ГУ НП в Київській області, про визнання протиправним та скасування наказу від 17.04.2020 № 87.

На обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що відповідачем протиправно прийнято оскаржуваний наказ, оскільки жодного дисциплінарного проступку не вчиняв, а дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини.

Відповідачем подано до суду відзив на позовну заяву, в якому він проти позову заперечив та просив відмовити у задоволенні позовних вимог.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 01.09.2020 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження.

На підстав ст.ст. 194, 205 КАС України судом прийнято рішення про розгляд справи у порядку письмового провадження.

Судом встановлено, що позивач проходить службу у слідчому відділі Васильківського відділу поліції ГУ НП в Київській області (старший лейтенант).

На виконання службової телеграми ГУНП в Київській області від 18.03.2020 № 418/109/25/2020 працівниками ГУНП в Київській області був проведений аналіз відомостей інформаційного порталу Національної поліції з питання дотримання установлених законодавством термінів розгляду звернень громадян та обліково-реєстраційної дисципліни. За результатами проведеного моніторингу виявлено порушення окремими працівниками Васильківського ВП положень ст. 214 КПК України.

Наказом Васильківського відділу поліції ГУ НП в Київській області прийнято наказ від 19.03.2020 «Про призначення службового розслідування».

Як слідує з наказу, для проведення службового розслідування створена дисциплінарна комісія у складі :

голови заступника начальника відділу начальника сектору кримінальної поліції Васильківського ВП ГУ НП в Київській області підполковника поліції ОСОБА_2 ;

членів комісії: заступника начальника слідчого відділу Васильківського ВП ГУ НП в Київській області майора поліції ОСОБА_3 ;

начальника сектору моніторингу Васильківського ВП ГУ НП в Київській області капітана поліції ОСОБА_4 .

Службовим розслідуванням за результатами аналізу відомостей Інформаційного порталу Національної поліції виявлено порушення під час розгляду матеріалів. ІТС ІПНП Васильківського ВП ГУНП в Київській області від 16.03.2020 № 4000 за зверненням ОСОБА_5 щодо крадіжки парфумів з магазину ІНФОРМАЦІЯ_1 в АДРЕСА_1 , за якими відомості про вчинення кримінального правопорушення внесено до ЄРДР понад 24-годинного терміну.

Опитаний слідчий СВ Васильківського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_1 , пояснив, що 17.03.2020 о 08-00 год заступив на добове чергування у складі СОГ та при отриманні повідомлень про кримінальні правопорушення здійснював виїзд у складі СОГ.

За добу стались події, які були кваліфіковані за ч. 3 ст. 185, ч.1 ст. 185, ч. 1 ст. 115, ч. 3 ст. 186, ч. 3 ст. 289 КК України.

За добу у проміжок часу з 08-00 год 17.03.2020 по 07-45 год 18.03.2020 він перебував на викликах та не мав фізично часу на внесення відомостей до ЄРДР до моменту повернення на робоче місце. По прибуттю до відділу з матеріалами справи до чергової частини для належної реєстрації о 08-20 год 18.03.2020 приступив до реєстрації зібраних матеріалів до ЄРДР, але у зв`язку з систематичним та неякісним режимом роботи ЄРДР відомості вносились поступово та по мірі фізичних можливостей.

За результатами службового розслідування складено висновок від 17.04.2020, згідно якого комісія вважала б, керуючись п. 1 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України в частині додержання вимог законодавства, неухильного виконання наказів, вимог ст. 214 КПК України, п. 5 розділу 3 Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100, а саме: несвоєчасного інформування чергової служби про номер кримінального провадження, слідчому СВ Васильківського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_1 оголосити догану.

Висновок службового розслідування від 17.04.2020 підписано заступником начальника відділу начальником сектору кримінальної поліції Васильківського ВП ГУ НП в Київській області підполковником поліції ОСОБА_2 , заступником начальника відділу-начальником слідчого відділу Васильківського ВП ГУ НП в Київській області майора поліції ОСОБА_6 , начальником сектору моніторингу Васильківського ВП ГУ НП в Київській області капітаном поліції ОСОБА_4 .

Наказом Васильківського відділу поліції ГУ НП в Київській області від 17.04.2020 № 87 старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 оголошено догану.

Позивач, не погоджуючись з наказом від 17.04.2020, звернувся 23.04.2020 до начальника ГУ НП в Київській області з рапортом щодо незаконного притягнення його до дисциплінарної відповідальності.

Листом від 03.06.2020 № 24/83-вх3267 «Про результати розгляду рапорту» ГУ НП в Київській області повідомило позивача, що підстав для скасування дисциплінарного стягнення або застосування вимог ч. 11 ст. 19 Статуту не встановлено.

Не погоджуючись з оскаржуваним наказом, позивач звернувся до суду за захистом своїх прав.

Надаючи правову оцінку обставинам, що склалися, суд зазначає таке.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII).

Згідно ч. 1 ст. 60 Закону № 580-VIII проходження служби в поліції регулюється Законом України "Про Національну поліцію" та іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону № 580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Відповідно до пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського та професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до ч.1 ст. 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно - правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Частиною 2 статті 19 Закону № 580-VIII встановлено, що підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України, який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Відповідно до ч. 1- ч. 4 ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Частинами 1, 2 статті 15 Дисциплінарного статуту визначено, що проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування.

Відповідно до частини 2 статті 19 Дисциплінарного статуту висновок за результатами службового розслідування підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Порядок утворення в органах (підрозділах) поліції дисциплінарних комісій та їх повноваження визначається Положенням про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893 (далі - Положення).

Відповідно до пункту 2 розділу І Положення дисциплінарна комісія створюється за письмовим наказом Міністра внутрішніх справ України, службової особи поліції або ректора закладу вищої освіти із специфічними умовами навчання, який здійснює підготовку поліцейських, наділених повноваженнями із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення (далі - уповноважений керівник), одночасно з прийняттям рішення про призначення службового розслідування.

Дисциплінарна комісія утворюється у складі не менше трьох осіб, з яких визначається голова дисциплінарної комісії.

Пунктом 10 розділу І Положення забороняється включати до складу дисциплінарної комісії осіб, які є підлеглими поліцейського, щодо якого призначено службове розслідування, осіб, які сприяли вчиненню або приховуванню дисциплінарного проступку, та осіб, заінтересованих у результатах розслідування.

Частинами 1, 2 статті 16 Дисциплінарного статуту встановлено, що службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.

Відповідно пункту 16 розділу І Положення у разі прийняття уповноваженим керівником рішення про продовження строків проведення службового розслідування повноваження дисциплінарної комісії продовжуються одночасно з виданням письмового наказу про продовження строку проведення службового розслідування.

Пунктом 2 розділу III Положення визначено повноваження голови дисциплінарної комісії. Голова дисциплінарної комісії, з поміж іншого забезпечує організацію роботи дисциплінарної комісії, у разі систематичного невиконання обов`язків членом дисциплінарної комісії інформує про це керівника, який призначив службове розслідування, а також подає йому пропозиції про внесення змін до персонального складу комісії.

Як слідує з матеріалів справи, комісія призначалася у складі:

голова комісії - заступник начальника відділу-начальник сектору кримінальної поліції Васильківського відділу поліції ГУНП в Київській області підполковника поліції ОСОБА_2 ,

член комісії - заступник начальника слідчого відділу Васильківського відділу поліції ГУНП в Київській області підполковника поліції ОСОБА_3

член комісії - начальник сектору моніторингу Васильківського відділу поліції ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_4 .

При цьому висновок службового розслідування від 17.04.2020 підписано:

голова комісії - заступник начальника відділу - начальник сектору кримінальної поліції Васильківського відділу поліції ГУНП в Київській області підполковника поліції ОСОБА_2 ,

член комісії - заступник начальника відділу-начальник слідчого відділу Васильківського відділу поліції ГУНП в Київській області підполковника поліції ОСОБА_6

член комісії - начальник сектору моніторингу Васильківського відділу поліції ГУНП в Київській області капітан поліції ОСОБА_4 .

Отже, було змінено склад комісії, яка проводила службове розслідування, при цьому відповідачем не надано наказів про зміну складу комісії.

Крім того, суд звертає увагу, що заступник начальника відділу-начальник слідчого відділу Васильківського відділу поліції ГУНП в Київській області підполковника поліції ОСОБА_6 є прямим керівником позивача.

Відповідно до частин 1, 2 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення.

Частиною 1 статті 11 Дисциплінарного статуту встановлено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до ч. 1 ст. 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Згідно ч. 1 та ч. 2 ст. 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування встановлено Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893 (далі - Порядок).

Пунктом 1 розділу V Порядку встановлено, що проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до пункту 4 розділу V Порядку службове розслідування має встановити:

наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;

наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;

ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;

обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;

відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

вид і розмір заподіяної шкоди;

причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Наказом МВС України від 08.02.2019 № 100 затверджено Порядок ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події (далі - Порядок).

Цей Порядок регулює ведення в центральному органі управління поліцією, міжрегіональних територіальних органах поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділах, головних управліннях Національної поліції в Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, областях та м. Києві, територіальних (відокремлених) підрозділах (управліннях, відділах, відділеннях) поліції (далі - органи (підрозділи) поліції) єдиного обліку заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події (далі - заяви (повідомлення)) з використанням інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» (далі - ІТС ІПНП).

Як слідує з оскаржуваного наказу, підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача було, зокрема, порушення ним п. 5 розділу ІІІ Порядку, а саме: несвоєчасне інформування чергової служби про номер кримінального провадження.

Відповідно до п. 5 розділу ІІІ Порядку керівник органу досудового розслідування центрального органу управління поліцією, головних управлінь Національної поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділів (управлінь, відділів, відділень) поліції невідкладно, але не пізніше 24 годин із часу передання слідчому для внесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення інформує чергову службу про номер кримінального провадження, дату і час унесення відомостей до ЄРДР, попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) Кримінального кодексу України, прізвища, імені, по батькові слідчого (слідчих).

Інформацію, отриману від керівника органу досудового розслідування, уповноважена службова особа вносить до ІТС ІПНП (журналу ЄО).

Як слідує з матеріалів справи, позивач не є керівником органу досудового розслідування, а отже, до його повноважень не входило невідкладне інформування чергової служби про номер кримінального провадження.

Виходячи з викладеного, суд дійшов висновку, що позивачем не було вчинено дисциплінарного порушення, а отже, притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та оголошення догани є протиправним.

Таким чином, оскаржуваний наказ є протиправним та підлягає скасуванню.

Суд зауважує, що принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень означає, що рішення повинно бути прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Європейський Суд з прав людини у рішенні у справі "Суомінен проти Фінляндії" (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36 від 1 липня 2003 року, вказує, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

Так, у рішенні від 10.02.2010 р. у справі "Серявін та інші проти України" Європейський суд з прав людини вказав, що у рішеннях суддів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Водночас, у рішенні від 27.09.2010 р. у справі "Гірвісаарі проти Фінляндії" зазначено, що ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті.

Частиною 2 ст. 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно ч. 1 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За наведених обставин суд вважає позовні вимоги обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241- 246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -

в и р і ш и в:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Васильківського відділу поліції ГУ НП в Київській області від 17.04.2020 № 87 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників Васильківського відділу поліції» в частині, що стосується ОСОБА_1 .

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Лапій С.М.