Справа № 440/14268/21
Суддя: М.В. Довгопол
Дата ухвалення: 2022-05-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

05 травня 2022 рокум. ПолтаваСправа № 440/14268/21

Полтавський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Довгопол М.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області про визнання дій неправомірними, скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області, в якій просила:

1) визнати дії Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області неправомірними та скасувати рішення № 8872-7696/Н-02/8-1600/21, №8520-7505/Н-02/8-160021 в частині, щодо перерахунку пенсії за законом №3723 від 16.12.1993 «Про державну службу», зарахування стажу в період роботи в зоні відчуження з червня по вересень 1986 р., в потрійному розмірі;

2) зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Полтавській області у відповідності до положень ст. 37 Закону України №3723 від 16.12.1993 «Про державну службу», з наступними змінами та доповненнями, в редакції, що діяла на момент призначення пенсії: виплатити недонараховану суму пенсії в розмірі - 1912,79 грн, за період з березня 2008 року по день проведення остаточних розрахунків - 313697,56грн., з обрахуванням інфляції; відновити і сплатити незаконно зняту індексацію в сумі - 290,93 грн., та пенсію в розмірі - 3418,95грн з обрахуванням інфляції з моменту утримання, тобто з вересня 2017 року в сумі 18 547,31 грн; включити до стажу державної служби, та загального стажу період роботи в Прип`ятському(Чорнобильському) відділенні Будбанку Української Республіканської контори в зоні відчуження за період роботи з червня по вересень 1986 року з врахуванням кратності (в потрійному розмірі);

3) компенсувати моральну шкоду, заподіяну прийняттям незаконних рішень, ненаданням чітких консультацій і роз`яснень, відмови за зверненнями ОСОБА_1 обрахувати пенсію із включенням всіх складових заробітної плати, відтягуванням часу, яке впливає не тільки на стан здоров`я, а й на відволікання від особистих справ, - сплатою коштів у розмірі - середньої заробітної плати посадових осіб органу, винного в допущеному порушенні законодавства, а також прав, інтересів, гарантованих Конституцією, при здійсненні ними своїх повноважень.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 25.11.2021 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

В ході розгляду справи в порядку письмового провадження судом з`ясовано, що частина позовних вимог стосується зобов`язання відповідача виплатити не донараховану пенсію за період з 01.03.2008 по 30.04.2021 та зобов`язання відновити і сплатити незаконно зняту індексацію в сумі - 290,93 грн., та пенсію в розмірі - 3418,95грн з обрахуванням інфляції з моменту утримання, тобто з вересня 2017 року в сумі 18 547,31 грн.

Відповідно до частин першої та другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно із частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду регламентовані статтею 123 КАС України, відповідно до частини третьої якої якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Таким чином, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Водночас для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24 грудня 2020 року у справі №510/1286/16-а вказала на те, що у спорах, що виникають з органами Пенсійного фонду України, особа може дізнатися, що її права порушені, зокрема, при отриманні від органу Пенсійного фонду України відповіді (листа-відповіді, листа-роз`яснення) на надісланий запит щодо розміру пенсії, нормативно-правових документів (про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність/несвоєчасність її перерахунку), на підставі яких був здійснений саме такий розрахунок.

При цьому, поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21 лютого 2020 року №340/1019/19).

Верховний Суд наголошує, що пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує. Така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про рішення, на підставі якого було здійснено призначення пенсії чи був здійснений її перерахунок, з яких складових вона складається, як обрахована та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок чи розрахунок її складових.

Так, Судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав у постанові від 31 березня 2021 року у справі №240/12017/19 відступила від висновків, викладених, зокрема у постановах від 29 жовтня 2020 року у справі №816/197/18, від 20 жовтня 2020 року у справі №640/14865/16-а, від 25 лютого 2021 року у справі №822/1928/18 щодо застосування строку звернення до суду у соціальних спорах, у яких, зокрема зазначено, що при застосуванні строків звернення до адміністративного суду у вказаній категорії справ слід виходити з того, що встановлені процесуальним законом строки та повернення позовної заяви без розгляду на підставі їх пропуску не можуть слугувати меті відмови у захисті порушеного права, легалізації триваючого правопорушення, в першу чергу, з боку держави (постанови Верховного Суду від 29 жовтня 2020 року у справі №816/197/18 (касаційне провадження №К/9901/50050/18), від 20 жовтня 2020 року у справі №640/14865/16-а (касаційне провадження №К/9901/36805/18), а також про те, що строк звернення позивача до суду у випадку спірних правовідносин розпочав перебіг після отримання позивачем листа-відповіді від органу Пенсійного фонду, а не після отримання пенсії за відповідний період (постанова Верховного Суду від 25 лютого 2021 у справі №822/1928/18) та дійшла наступного правового висновку щодо застосування строку звернення до суду, передбаченого статтею 122 КАС України у спорах цієї категорії:

1) для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

2) пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує щомісячно. Відтак, отримання пенсіонером листа від територіального органу Пенсійного фонду України у відповідь на його заяву не змінює момент, з якого така особа повинна була дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли вона почала вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду у разі якщо така особа без зволікань та протягом розумного строку не вчиняла активних дій щодо отримання інформації про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність/несвоєчасність її перерахунку, тощо.

Подібний правовий підхід застосовано також у постанові ВС від 02.12.2021 у справі №466/6966/17.

Враховуючи норми процесуального закону, а також правові висновки Верховного Суду, суд зазначає, що про порушення права щодо не донарахованої пенсії з 01.03.2008 позивачка повинна була дізнатися в момент призначення та отримання пенсії, а про зняту індексацію в сумі - 290,93 грн., та пенсію в розмірі - 3418,95грн - з вересня 2017 року, оскільки нею самостійно подано заяву 30.06.2017 про перерахунок пенсії у зв`язку з працевлаштуванням /а.с. 152 153/, до якої додано заяву про утримання переплати пенсії, яка виникла у зв`язку з працевлаштуванням, у розмірі 20 % /а.с. 154/, а відтак про утримання відповідних сум позивач могла дізнатися з моменту відповідних утримань із пенсії.

Водночас до суду із позовом ОСОБА_1 звернулася 29.10.2021, згідно з поштовим штемпелем на конверті, в якому надіслано позовну заяву, тобто з пропуском 6-місячного строку звернення до суду. Клопотань про поновлення пропущеного строку та доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до суду із позовними вимогами про зобов`язання відповідача виплатити не донараховану пенсію за період з 01.03.2008 та зобов`язання відновити і сплатити незаконно зняту індексацію в сумі - 290,93 грн., та пенсію в розмірі - 3418,95грн з обрахуванням інфляції з моменту утримання, тобто з вересня 2017 року, позивач не надала.

Відповідно до частини 3 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

За приписами пункту 8 частини 1 статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 про зобов`язання виплатити не донараховану пенсію за період з 01.03.2008 по 28.04.2021 (тобто період поза межами 6-місячного строку звернення до суду) та про зобов`язання відновити і сплатити незаконно зняту індексацію в сумі - 290,93 грн., та пенсію в розмірі - 3418,95грн з обрахуванням інфляції з моменту утримання, тобто з вересня 2017 року в сумі 18 547,31 грн. підлягають залишенню без розгляду.

На підставі наведеного, керуючись частиною 3 статті 123, статтями 240, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області про визнання дій неправомірними, скасування рішення, зобов`язання вчинити дії залишити без розгляду в частині позовних вимог про зобов`язання виплатити не донараховану пенсію за період з 01.03.2008 по 28.04.2021 та про зобов`язання відновити і сплатити незаконно зняту індексацію в сумі - 290,93 грн., та пенсію в розмірі - 3418,95грн з обрахуванням інфляції з моменту утримання, тобто з вересня 2017 року в сумі 18 547,31 грн.

Роз`яснити, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення ухвали до Другого апеляційного адміністративного суду.

Суддя М.В. Довгопол