Справа № 756/19836/21
Суддя: Тиха О. О.
Дата ухвалення: 2022-05-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження №2-а/756/50/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 травня 2022 року суддя Оболонського районного суду м. Києва Тиха О.О., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження адміністративний позов ОСОБА_1 до Черкаської митниці Державної митної служби України про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

УСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом до Державної митної служби України про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за ч. 1 ст.485 Митного кодексу України у виді штрафу в розмірі 1 426 108,53 грн.

Позовна заява обґрунтована тим, що постановою в справі про порушення митних правил №123/90200/21 від 15.12.2021, складеною в.о. начальника Черкаської митниці Танцеровим А.О., позивача ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.485 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 1 426 108,53 грн.

Підставою притягнення до адміністративної відповідальності, відповідно до змісту оскаржуваної постанови, став протокол про порушення митних правил №123/90200/21 від 01.12.2021 року про притягнення позивача до відповідальності за ч. 1 ст. 485 Митного кодексу України, відповідно до якого 13.10.2021менеджером з закупівлі ПП «Будпостач» ОСОБА_1 до Черкаської митниці було подано митну декларацію №UA902080/2021/803096, відповідно до якої в митний режим імпорту було заявлено товар портативні колонки: GW-441-BL -1000 шт., GW-321-BL-1500 шт., GW-481M-BL-1000 шт., GW-311-BL-2000 шт., GW-311-DB - 2000 шт. торговельної марки GRUNHELM, виробництва HUIZHOU JIEMEISI TECHNOLOGY CO., LTD. (країна виробництва - СN) як гучномовці вмонтовані в корпус, які не мають у своєму складі передавачів та застосовано код згідно з УКТЗЕД - , за яким заявлена ставка мита - 10% та ставка ПДВ - 20%. При цьому, відповідно до граф 45, 47 митної декларації №UA902080/2021/803096, митну вартість заявлено декларантом на рівні 3 298755,58 грн. та до сплати нараховано митні платежі на суму 1 055601,79 грн. (ввізне мито - 329875,56 грн., податок на додану вартість - 725726,23 грн.).

За результатами митного огляду вказаного товару встановлено, що гучномовці вмонтовані в корпусі товару з арт. GW-441-BL обладнаний bluetooth, вбудованим мікрофоном, АUX входом, Місrо SD слотом карти пам`яті; арт. GW-321-BL обладнаний bluetooth, FМ, вбудованим мікрофоном, АUX входом, USВ входом; арт. GW-481М-ВL обладнаний bluetooth, FМ, мікрофоном караоке, АUХ входом, USВ входом; арт. GW-311-ВL обладнаний bluetooth, FМ, АUХ входом, USВ входом, Місrо SD слотом карти пам`яті; арт. GW-311-DВ обладнаний bluetooth, FМ, АUХ входом, USВ входом, Місrо SD слотом карти пам`яті, візуально динаміки вмонтовано в корпус без можливості їх від`єднання без застосування спеціальних інструментів, про що складено Акт №UA902080/2021/803096від 13.10.2021.

02.11.2021 за результатами контролю правильності класифікації задекларованих товарів Черкаською митницею прийнято рішення №КТ-UА-2021 щодо необхідності застосування до портативних колонок «GW-321-ВL», «GW-481М-ВL», «GW-311-BL», «GW-311-DВ» коду товару згідно з УКТЗЕД - (ставка мита - 25%, ставка ПДВ - 20%), а для портативних колонок «GW-441-ВL» коду згідно з УКТЗЕД - (ставка мита - 10%, ставка ПДВ - 20%).

З урахуванням курсу валюти 26,349 грн./долар США та заявлених декларантом за митною декларацією№UA902080/2021/803787 від 10.11.2021 відомостей щодо понесених транспортних витрат вбачається, що станом на 13.10.2021 митна вартість вищевказаного товару становила: за кодом згідно з УКТЗЕД - 2640941,76 грн., за кодом згідно з УКТЗЕД - 657813,82 грн.

Враховуючи вищевикладене, з урахуванням встановлених згідно рішення №КТ-UА-2021 кодів задекларованих товарів згідно з УКТЗЕД, до сплати на час подання митної декларації №UА902080/2021/803096 мали бути нараховані митні платежі на загальну суму 1 530 971,30 грн. (ввізне мито - 726 016,82 грн., податок на додану вартість - 804 954,48 грн. Загальна сума ненарахованих та несплачених митних платежів за МД №UА902080/2021/803096 становила 475 369,51 грн. (ввізне мито - 396 141,26 грн., податок на додану вартість - 79 228,25 грн.).

З урахуванням наведеного, представником відповідача було прийнято рішення щодо складання відносно ОСОБА_1 протоколу про порушення митних правил №123/90200/21 від 01.12.2021 року, а в подальшому й оскаржуваної постанови за фактом порушення останнім п. 5 ч.8 ст. 257 Митного кодексу України, положень Закону України від 19.09.2013 №584-VII «Про Митний тариф України», пункту 187.8 статті 187, пункту 190.1 статті 190 Податкового кодексу України заявлено неправдиві відомості щодо якісних характеристик та кодів задекларованих товарів згідно УКТ ЗЕД, що призвело до заниження та несплати до Державного бюджету України митних платежів на загальну суму 475369,51 грн. (ввізне мито - 396141,26 грн., податок на додану вартість - 79228,25 грн.), тобто порушення митних правил, передбачених ч.1 ст. 485 Митного кодексу України.

Позивач вважає, що оскаржувана постанова є незаконною та підлягає скасуванню, обставини, викладені у постанові, не відповідають фактичним обставинам справи, постанову винесено з порушенням вимог чинного законодавства з огляду на наступне.

Зазначає, що 12.04.2021 між Приватним підприємством «Будпостач» () та компанією «HUIZHOU JIEMEISI TECHNOLOGY CO., LTD» (Китай) був укладений контракт №1351.

12.10.2021 відповідно до вказаного контракту та на підставі комерційного інвойсу №SН20210414 від 31.07.2021 продавцем були поставлені товари - гучномовці, вмонтовані в корпус у вигляді портативних колонок торгівельної марки GRUNHELM на суму 122 680 доларів США.

13.10.2021 ОСОБА_1 до Черкаської митниці Держмитслужби була подана митна декларація №UА902080/2021/803096 для митного оформлення вищевказаних товарів, при подачі декларації був зазначений код товару відповідно до УКТЗЕД - , що передбачає пільгову ставку мита 10% .

Разом з тим, 02.11.2021 відповідач прийняв рішення про визначення коду товару №КТ-UА-2021, яким класифікував імпортовані позивачем товари, а саме: портативні колонки як такі, що являють собою побутову приймальну апаратуру для радіомовлення, за кодом УКТЗЕД - , що в свою чергу передбачає пільгову ставку мита 25%.

В результаті було збільшено митні платежі на суму 475 369,51 грн., яка складається з мита - 396 141,26 грн. та ПДВ - 79 228,25 грн.

При цьому, відповідач не прийняв до уваги пояснення ОСОБА_1 , а також наданий позивачем висновок товарознавчої судової експертизи №02/11-2021 від 22.11.2021, відповідно до якого портативні колонки моделей «GW-321-BL», «GW-481M-BL», «GW-311-BL», «GW-311-DB», імпортовані в Україну згідно з інвойсом №SН20210414 від 31.07.2021, відповідають коду (товарній підкатегорії) класифікації згідно з вимогами УКТЗЕД, за яким пільгова ставка мита складає 10%. Таким чином, позивач вважає, що посадові особи Держмитслужби України, які приймали Рішення про визначення коду товару №КТ-2021 від 02.11.2021 некоректно визначили код УКТЗЕД для портативних колонок моделей «GW-321-BL», «GW-481M-BL», «GW-311-BL», «GW-311-DB», що призвело до невірного застосування ставки мита та, як наслідок, винесення оскаржуваної постанови.

На думку позивача, сам по собі факт неправильного зазначення коду товару згідно з УКТЗЕД не становить склад правопорушення згідно зі статтею 485 МК України та при декларуванні ним були зазначені достовірні та правдиві відомості щодо товару, які він вважав достатніми. При цьому, ОСОБА_1 вказує, що класифікація заявленого ним у митній декларації №UА902080/2021/803096 від 13.10.2021 товару є складним випадком, при якому штрафи та інші санкції за несплату митних платежів та за інші порушення, виявлені у зв`язку з неправильною класифікацією товарів не застосовуються, а отже постанова про притягнення його до адміністративної відповідальності суперечить вимогам ч.5 та ч. 6 ст. 69 МК України.

З урахуванням наведеного вважає, що постанову про накладення адміністративного стягнення було винесено з порушенням вимог чинного законодавства, тому вона є неправомірною та підлягає скасуванню.

29.12.2021 адміністративний позов залишено без руху, надано строк для усунення недоліків.

Ухвалою суду від 18.01.2022 року відкрито провадження в справі, справа призначена до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

14.02.2022 представник відповідача Дзюбан Н.Ю. надіслала до суду відзив, в якому просила відмовити у задоволенні позову з наступних підстав.

Зазначила, що 13.10.2021 позивачем ОСОБА_1 , який обіймає посаду менеджера з закупівлі ПП «Будпостач» (), до Черкаської митниці було подано митну декларацію №UА902080/2021/803096, за якою за кодом згідно з УКТЗЕД (ставка мита - 10%, ставка ПДВ - 20%) в митний режим імпорту заявлено товар «гучномовці вмонтовані в корпус, не мають у своєму складі передавачів.

Разом з тим, 02.11.2021 за результатами контролю правильності класифікації задекларованих товарів Черкаською митницею прийнято рішення №КТ-UА-2021, яким встановлено, що частина товару являє собою побутову приймальну апаратуру для радіомовлення, яка поєднана в одному корпусі із звуковідтворювальною апаратурою та має вбудоване джерело електроживлення (акумуляторні батареї) та вбудовані гучномовці, а тому повинна класифікуватися за кодом УКТЗЕД - , ставка мита для якого складає 25%, а не 10%, як зазначив позивач. Таким чином, в результаті невірно зазначеного коду УКТЗЕД і як наслідок невірно застосованої ставки мита, загальна сума ненарахованих та несплачених митних платежів за митною декларацією №UА902080/2021/803096 становить 475 369,51 грн., яка складається з ввізного мита - 396 141,26 грн., а також податку на додану вартість - 79 228,25 грн.

З урахуванням наведеного, 01.12.2021 за даним фактом уповноваженою посадовою особою Черкаської митниці відносно ОСОБА_1 було складено протокол про порушення митних правил. 02.12.2021 вказаний протокол був направлений позивачу. Під час розгляду вказаного протоколу в.о. начальника Черкаської митниці Танцеровим А.О. враховувались посилання позивача щодо складного випадку класифікації товару, а також його незгода з прийнятим митницею рішенням щодо визначення коду товару № КТ-UА-2021 від 02.11.2021. Разом з тим, представник Черкаської митниці дійшов висновку, що позивач, який діяв в інтересах ПП «Будпостач», у ході здійснення декларування товарів за митною декларацією №UА902080/2021/803096 від 13.10.2021 №UА902080/2021/803096 в порушення п. 5 ч. 8 ст. 257 Митного кодексу України, положень Закону України «Про Митний тариф України», пункту 187.8 статті 187, пункту 190.1 статті 190 Податкового кодексу України, заявив неправдиві відомості щодо якісних характеристик та кодів задекларованих товарів згідно УКТ ЗЕД, що призвело до заниження та несплати до Державного бюджету України митних платежів на загальну суму 475 369,51 грн. (ввізне мито - 396 141,26 грн., податок на додану вартість - 79 228,25 грн.), чим вчинив правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 485 Митним кодексом України. У зв`язку з чим, в.о. начальника Черкаської митниці Танцеровим А.О. було винесено оскаржувану постанову.

Щодо доводів позивача про відсутність в його діях складу адміністративного правопорушення у зв`язку із зазначенням неправильного коду товару та за неповних відомостей про товар, представник відповідача посилається на те, що відповідно до норм діючого митного законодавства декларант повинен самостійно вносити до митної декларації відомості, зокрема, щодо коду товару згідно з УКТ ЗЕД та розміру належних до сплати податків та з моменту прийняття митної декларації до митного оформлення несе юридичну відповідальність за недостовірність таких відомостей.

Представник відповідача зазначає, що посилання ОСОБА_1 на незастосування штрафних санкцій у зв`язку зі складним випадком є недоцільним, оскільки вказаний випадок не був складним, а всі характеристики товару при його декларуванні були встановлені безпосередньо посадовими особами митниці під час митного огляду товару про що було складено Акт № UA902080/2021/803096 від 13.10.2021, а тому додаткові експертні дослідження не проводились. Крім того, у зв`язку з тим, що рішення Черкаської митниці щодо визначення коду товару № KT-UA-2021 не оскаржувалось, можна дійти висновку, що ПП «Будпостач» погодилось з проведеною митницею класифікацією. При цьому, рішення митних органів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов`язковими, а рішення інших органів, установ та організацій щодо визначення кодів товарів згідно з УКТЗЕД мають інформаційний або довідковий характер. Крім того, Висновок за результатами проведення товарознавчої судової експертизи №02/11-2021 від 22.11.2021, на який посилається позивач на підтвердження своєї позиції щодо правильності класифікації товару, проводився не в рамках вказаного провадження, а тому не може бути прийнятий до уваги.

Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін (ч.5 ст. 262 КАС України).

Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

За змістом п.п. 2, 4 ч. 3 ст. 2 КАС України основними засадами (принципами) адміністративного судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі тощо.

Відповідно до ч.3 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Предметом судового дослідження за даними правовідносинами є правомірність дій суб`єкта владних повноважень щодо встановлення адміністративного правопорушення, законність та обґрунтованість прийнятої постанови про притягнення до адміністративної відповідальності.

Таким чином, досліджуючи питання правомірності застосування адміністративної відповідальності до позивача у вказаних спірних правовідносинах, суд перевіряє, чи були у відповідача по справі підстави для про притягнення позивача до адміністративної відповідальності з прийняттям постанови про адміністративне правопорушення з визнанням його вини у вчиненні адміністративного правопорушення та накладення стягнення.

Підставами для визнання протиправним дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень є невідповідність їх вимогам чинного законодавства. При цьому, обов`язковою умовою для визнання таких дій/бездіяльності протиправними є також наявність факту порушення прав чи охоронюваних законом інтересів позивача у справі.

Судом встановлено, що 13.10.2021 ОСОБА_1 до Черкаської митниці було подано митну декларацію №UA902080/2021/803096, відповідно до якої у графі «Вантажні місця та опис товарів» було зазначено товар: гучномовці вмонтовані в корпус, які не мають у своєму складі передавачів, а саме: портативні колонки: GW-441-BL -1000 шт., GW-321-BL-1500 шт.,GW-481M-BL-1000 шт., GW-311-BL-2000 шт., GW-311-DB -2000 шт. торговельної марки GRUNHELM. При цьому, позивачем був зазначений код товару згідно з УКТЗЕД , який передбачає застосування 10-відсоткової ставки мита.

Відповідачем було здійснено перевірку заявленого до митного оформлення товару та проведено його огляд, який оформлено актом про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобі, ручної поклажі та багажу від 13.10.2021.

18.10.2021 на адресу Черкаської митниці Держмитслужби надійшов лист директора Шитліна Д.В., в якому зазначено, що портативні колонки: GW-441-BL, GW-321-BL, GW-481M-BL, GW-311-BL та GW-311-DB не оснащені приймальною апаратурою для радіомовлення, при цьому моделі GW-321-BL, GW-481M-BL, GW-311-BL та GW-311-DB мають функцію підтримки FM-радіо, але пристрої не можуть використовуватись у якості радіоприймача.

28.10.2021 Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень Державної митної служби України була проведена експертиза, за результатами якої ухвалено висновок №-0401, відповідно до якого портативні колонки моделі GW-321-BL, GW-481M-BL, GW-311-BL та GW-311-DB поєднують в одному корпусі приймальну апаратуру для радіомовлення FM-приймач (ультракороткого хвильового діапазону радіомовлення) та Bluetooth приймач/передавач для забезпечення обміну інформацією на всюди доступній радіочастоті для ближнього зв`язку між подібними пристроями і мобільними телефонами-смартфонами, портативними та настільними комп`ютерами та ін.

За результатом проведеного огляду відповідачем складено рішення про визначення коду товару № КТ-UA -2021 від 02.11.2021, згідно якого код товару отриманого позивачем, а саме: GW-321-BL, GW-481M-BL, GW-311-BL та GW-311-DB, змінено на , а GW-441-BL на .

За результатами перевірки митної декларації, а також інших документів, наданих відповідно до Митного кодексу України, поданих 13.10.2021 о 12-09 год. декларантом, відповідачем прийнято рішення щодо відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA902080/2021/000125 у зв`язку з порушенням правил класифікації товару №1 відповідно до Митного тарифу України. У вказаному рішенні зазначені умови прийняття митної декларації, а також процедура оскарження рішення про відмову у прийнятті митної декларації.

17.11.2021 представником Черкаської митниці на адресу позивача направлено повідомлення №7.27-1/20/13/2158 від 17.11.2021 про необхідність його явки до відділу боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Черкаської митниці 26.11.2021 для надання пояснень щодо декларації № UA902080/2021/803096 від 13.10.2021.

25.11.2021 на адресу Черкаської митниці Держмитслужби надійшло клопотання позивача за вх. №2811/10 про надання додаткового строку для підготовки ОСОБА_1 додаткових пояснень.

26.11.2021 представником Черкаської митниці на адресу позивача направлено повідомлення №7.27-1/20/10/2309 від 26.11.2021 про необхідність його явки до відділу боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Черкаської митниці 01.12.2021 для надання пояснень щодо декларації № UA902080/2021/803096 від 13.10.2021.

29.11.2021 позивачем ОСОБА_1 на адресу Черкаської митниці Держмитслужби були направлені письмові пояснення, в яких останній просив припинити проведення перевірки щодо наявності ознак порушення митних правил під час здійснення декларування товарів за митною декларацією № UA902080/2021/803096 від 13.10.2021, у зв`язку з відсутністю у діях декларанта події та складу адміністративного правопорушення на підставі п.1 ст. 247 КУпАП.

02.12.2021 позивачем на адресу Черкаської митниці Держмитслужби направлено клопотання (вх. №2950/10) про відкладення розгляду вказаної події.

01.12.2021 начальником відділу боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Черкаської митниці Жуком М.В. складено протокол про порушення митних правил № 123/90200/21 за ч.1 ст. 485 Митного кодексу України відносно ОСОБА_1 . Зі змісту вказаного протоколу вбачається, що 13.10.2021 ОСОБА_1 , менеджером з закупівлі ПП «Будпостач» (вул. Бориспільська, буд. 9-Е, кім. 314, Дарницький р-н, м. Київ, код ЄДРПОУ - 24267110), до Черкаської митниці було подано митну декларацію №UA902080/2021/803096, за якою за кодом згідно з УКТЗЕД (ставка мита - 10%, ставка ПДВ - 20%) в митний режим імпорту заявлено товар «гучномовці вмонтовані в корпус, не мають у своєму складі передавачів. Портативна колонка: GW-441-BL -1000 шт., GW-321-BL-1500 шт.,GW-481M-BL-1000 шт., GW-311-BL-2000 шт., GW-311-DB -2000 шт. Торговельна марка - GRUNHELM. Виробник - HUIZHOUJIEMEISITECHNOLOGYCO., LTD. Країна виробництва - СN».

Відповідно до граф 45, 47 МД №UA902080/2021/803096, митну вартість заявлено декларантом на рівні 3 298 755,58 грн. та до сплати нараховано митні платежі на суму 1 055 601,79 грн. (ввізне мито - 329 875,56 грн., податок на додану вартість - 725 726,23 грн.).

За результатами митного огляду (Акт від 13.10.2021 №UA902080/2021/803096) вказаного товару встановлено, що гучномовці вмонтовані в корпусі товару з арт. GW - 441- BL; GW -321 -ВL; GW-481М-ВL; GW-311-ВL; GW-311-DВ. Відповідно маркування арт. GW-441-BL обладнаний bluetooth, вбудованим мікрофоном, АUX входом, Місrо SDслотом карти пам`яті; арт.GW-321-BL обладнаний bluetooth, FМ, вбудованим мікрофоном, АUX входом, USВ входом; арт.GW-481М-ВL обладнаний bluetooth, FМ, мікрофоном караоке, АUХ входом, USВ входом; арт.GW-311-ВL обладнаний bluetooth, FМ, АUХ входом, USВ входом, Місrо SDслотом карти пам`яті; арт.GW-311-DВ обладнаний bluetooth, FМ, АUХ входом, USВ входом, Місrо SDслотом карти пам`яті. Візуально динаміки вмонтовано в корпус без можливості їх від`єднання без застосування спеціальних інструментів.

02.11.2021 за результатами контролю правильності класифікації задекларованих товарів Черкаською митницею прийнято рішення №КТ-UА-2021 яким встановлено наступне:

- товар портативні колонки «GW-321-ВL», «GW-481М-ВL», «GW-311-BL», «GW-311-DВ» класифікується за кодом згідно з УКТЗЕД (ставка мита - 25%, ставка ПДВ - 20%). Вказаний товар являє собою побутову приймальну апаратуру для радіомовлення, яка поєднана в одному корпусі із звуковідтворювальною апаратурою та має вбудоване джерело електроживлення і акумуляторні батареї) та вбудовані гучномовці. Обладнані пристроями длязчитування звуку з цифрових носіїв Місrо SD карт пам`яті та USB-флеш носіїв, bluetooth передавачем, FМ-приймачем; панелями керування з кнопками для управління колонкою. Функція звукозапису відсутня. Без лазерної чи касетної системи зчитування. Технічні характеристики: потужність 9-74 Вт, кількість гучномовців 1-5 шт., час роботи 2,5-6 год. Виробник «HUIZHOU JIEMEISI TECHNOLOGY CO., LTD»;

-товар портативна колонка «GW-441-ВL» класифікується за кодом згідно з УКТЗЕД (ставка мита - 10%, ставка ПДВ - 20%). Вказаний товар являє собою звуковідтворювальну апаратуру з вбудованим джерелом електроживлення (акумуляторна батарея) та вбудованими гучномовцями. Обладнана пристроями для зчитування звуку з цифрових носіїв Місrо SD карт пам`яті та USB-флеш носіїв, мікрофоном, bluetooth передавачем. Має панель керування з кнопками для управління колонкою. Функція звукозапису відсутня. Без лазерної чи касетної системи зчитування. Не має FМ-приймача. Технічні характеристики: потужність 40 Вт, кількість гучномовців 2 шт., час роботи до 4,5 год. Виробник «HUIZHOU JIEMEISI TECHNOLOGY CO., LTD».

З урахуванням курсу валюти 26,349 грн./долар США та заявлених декларантом за митною декларацією №UA902080/2021/803787 від 10.11.2021 відомостей щодо понесених транспортних витрат вбачається, що станом на 13.10.2021 митна вартість вищевказаного товару становила: за кодом згідно з УКТЗЕД - 2 640 941,76 грн., за кодом згідно з УКТЗЕД - 657 813,82 грн.

Враховуючи вищевикладене, з урахуванням встановлених згідно рішення №КТ-UА-2021 кодів задекларованих товарів згідно з УКТЗЕД, до сплати на час подання митної декларації №UА902080/2021/803096 мали бути нараховані митні платежі на загальну суму 1 530 971,30 грн. (ввізне мито - 726 016,82 грн., податок на додану вартість - 804 954,48 грн.), а саме:

-щодо товарів за кодом згідно з УКТЗЕД - 1 320 470,88 грн. (ввізне мито - 660 235,44 грн., податок на додану вартість - 660 235,44 грн.);

-щодо товару за кодом згідно з УКТЗЕД - 210 500,42 грн. (ввізне мито - 65 781,38 грн., податок на додану вартість - 144 719,04 грн.).

Загальна сума ненарахованих та несплачених митних платежів за МД №UА902080/2021/803096 становила 475 369,51 грн. (ввізне мито - 396 141,26 грн., податок на додану вартість - 79 228,25 грн.).

Таким чином, Гольцевим А.Б. в інтересах ПП «Будпостач» в ході здійснення декларування товарів за митною декларацією №UА902080/2021/803096 від 13.10.2021 в порушення п. 5 ч. 8 ст. 257 Митного кодексу України, положень Закону України від 19.09.2013 №584-VII «Про Митний тариф України», пункту 187.8 статті 187, пункту 190.1 статті 190 Податкового кодексу України заявлено неправдиві відомості щодо якісних характеристик та кодів задекларованих товарів згідно УКТ ЗЕД, що призвело до заниження та несплати до Державного бюджету України митних платежів на загальну суму 475369,51 грн. (ввізне мито - 396141,26 грн., податок на додану вартість - 79228,25 грн.).

Відповідно до листа №7.27-1/20/10/2433 від 02.12.2021 вказаний протокол був направлений позивачу ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується списком поштових відправлень рекомендованих листів №29350 від 03.12.2021 (трекінг відправлення - 691), а також роздруківкою з АТ «Укрпощшта».

За результатами розгляду матеріалів про порушення митних правил №123/90200/21 відносно ОСОБА_1 , 15.12.2021 було винесено постанову у справі про порушення митних правил №123/90200/21, якою на позивача накладено адміністративне стягнення за ч. 1 ст.485 Митного кодексу України у виді штрафу в розмірі 300 відсотків несплачених митних платежів на суму 1 426 108,53 грн.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі та в межах повноважень у спосіб, що передбачений, як Конституцією, так і Законами України.

Суд вважає, що висновок про виявлення факту правопорушення митних правил, що є підставою для порушення справи про порушення митних правил, повинен робитись виключно за умови достатності даних, що вказують на наявність складу правопорушення, елементом якого є винні дії суб`єкта правопорушення.

Частиною першою статті 458 МК України встановлено, що порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх органам доходів і зборів для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на органи доходів і зборів цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Статтею 466 МК України визначено, що адміністративні стягнення за порушення митних правил не може бути застосовано інакше, як на підставі та в порядку, що встановлені цим Кодексом та іншими законами України.

Додержання органами доходів і зборів вимог закону в разі застосування адміністративних стягнень за порушення митних правил забезпечується здійсненням систематичного контролю з боку органів вищого рівня та їх посадових осіб, правом оскарження постанов у справах про порушення митних правил та іншими заходами, передбаченими законодавством України.

Відповідно до ч. 1 ст. 494 МК України про кожний випадок виявлення порушення митних правил уповноважена посадова особа органу доходів і зборів, яка виявила таке порушення, невідкладно складає протокол за формою, установленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

За приписами ч. 1 ст. 488 МК України провадження у справі про порушення митних правил вважається розпочатим з моменту складення протоколу про порушення митних правил.

Згідно з ч. 1 ст. 467 МК України якщо справи про порушення митних правил відповідно до ст. 522 цього Кодексу розглядаються органами доходів і зборів, адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше, ніж через шість місяців з дня вчинення правопорушення, а у разі розгляду органами доходів і зборів справ про триваючі порушення митних правил, у тому числі передбачені статтями 469, 477-481, 485 цього Кодексу, - не пізніше, ніж через шість місяців з дня виявлення цих правопорушень.

Отже, митниця наділена повноваженнями щодо розгляду справи про порушення митних правил у певних випадках, зокрема, і у випадку наявності порушення, передбаченого ст. 485 Митного кодексу України.

Відповідно до ст. 485 МК України заявлення в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару, неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості, та/або надання з цією ж метою митному органу документів, що містять такі відомості, або несплата митних платежів у строк, встановлений законом, або інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, а так само використання товарів, стосовно яких надано пільги щодо сплати митних платежів, в інших цілях, ніж ті, у зв`язку з якими було надано такі пільги, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів.

Суть виявленого порушення митних правил, що слугувала підставою для притягнення позивача до відповідальності згідно з оскаржуваною постановою за ст. 485 МК України, полягає у невірному зазначенні позивачем в поданій митній декларації коду товарів згідно з УКТЗЕД.

Відповідно до ч. 1, п. 5 ч.8 ст. 257 Митного кодексу України, декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. Митне оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення здійснюється митними органами на підставі митної декларації, до якої декларантом залежно від митних формальностей, установлених цим Кодексом для митних режимів, та заявленої мети переміщення вносяться такі відомості про товари, у тому числі у вигляді кодів: а) найменування; б) звичайний торговельний опис, що дає змогу ідентифікувати та класифікувати товар; в) торговельна марка та виробник товарів (за наявності у товаросупровідних та комерційних документах); г) код товару згідно з УКТ ЗЕД; ґ) найменування країни походження товарів (за наявності); д) опис упаковки (кількість, вид); е) кількість у кілограмах (вага брутто та вага нетто) та інших одиницях виміру; є) фактурна вартість товарів; ж) митна вартість товарів та метод її визначення; з) відомості про уповноважені банки декларанта; и) статистична вартість товарів.

Відповідно до ст. 266 Митного кодексу України декларант зобов`язаний здійснити декларування товарів, транспортних засобів комерційного призначення відповідно до порядку, встановленого цим Кодексом; надати митному органу передбачені законодавством документи і відомості, необхідні для виконання митних формальностей; у випадках, визначених цим Кодексом та Податковим кодексом України, сплатити митні платежі або забезпечити їх сплату відповідно до розділу X цього Кодексу; у випадках, визначених цим Кодексом та іншими законами України, сплатити інші платежі, контроль за справлянням яких покладено на митні органи. Особа, уповноважена на декларування товарів, транспортних засобів комерційного призначення від імені декларанта, має такі самі обов`язки, права і несе таку саму відповідальність, що й декларант.

Класифікація товарів для цілей митного оформлення здійснюється згідно з вимогами Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД), що є товарною номенклатурою Митного тарифу України.

Митний тариф України регулюється Законом України «Про Митний тариф України» з врахуванням Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, відповідних приміток до розділів та груп, текстового опису товарних позицій, та тих характеристик товару, які є визначальними і класифікації.

Відповідно до приписів правила 1 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД: для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до правил.

Пунктом 3 (а) цих Основних правил визначений порядок класифікації товару у разі коли товар на перший погляд можна віднести до двох чи більше товарних позицій.

Пунктом 4 Основних правил передбачено, що товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

Відповідно до ч. 4 ст. 280 МК України ввізне мито на товари, митне оформлення яких здійснюється в порядку, встановленому для підприємств, нараховується за ставками, встановленими Митним тарифом України.

Статті 485 Митного кодексу України, на підставі якої позивача притягнуто до відповідальності, передбачає накладення штрафу в розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів за заявлення в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару, неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТЗЕД та його митної вартості, та/або надання з цією ж метою органу доходів і зборів документів, що містять такі відомості, або несплата митних платежів у строк, встановлений законом, або інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, а так само використання товарів, стосовно яких надано пільги щодо сплати митних платежів, в інших цілях, ніж ті, у зв`язку з якими було надано такі пільги.

Отже згідно диспозиції даної норми порушення митних правил має місце у разі зазначення декларантом: неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту); неправдивих відомостей щодо ваги або кількості товару, країни походження, відправника та/або одержувача товару; неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТЗЕД.

Тобто, сам по собі факт невірного зазначення коду товару згідно з УКТЗЕД не становить склад правопорушення згідно з ст. 485 МК України.

Відповідна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 02.10.2018 у справі № 640/5082/17.

Згідно з ч.ч. 1-7 ст. 69 МК України, якою встановлений порядок класифікації товарів, товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТЗЕД.

Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТЗЕД.

На вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Штрафи та інші санкції за несплату митних платежів та за інші порушення, виявлені у зв`язку з неправильною класифікацією товарів, застосовуються органами доходів і зборів виключно у разі, якщо прийняте органом доходів і зборів рішення про класифікацію цих товарів у складному випадку було прийнято на підставі поданих заявником недостовірних документів, наданої ним недостовірної інформації та/або внаслідок ненадання заявником всієї наявної у нього інформації, необхідної для прийняття зазначеного рішення, що суттєво вплинуло на характер цього рішення.

Наведені положення МК України передбачають, що контрольну функцію стосовно вірності визначення декларантом коду товару за УКТЗЕД здійснює митний орган і законодавцем відповідальність для заявника (декларанта) встановлена не за неправильне визначення декларантом певного коду товару за УКТЗЕД (у разі наявності якої митниця самостійно приймає рішення про визначення коду товару), а за заявлення в митній декларації неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТЗЕД, тобто недостовірних даних (інформації) стосовно товару, які враховуються при його класифікації віднесення до тієї чи іншої позиції за УКТЗЕД.

Наведені положення МК України свідчать, що контрольну функцію стосовно правильності визначення декларантом коду товару за УКТ ЗЕД здійснює митний орган і законодавцем відповідальність для заявника (декларанта) встановлена не за неправильне визначення декларантом певного коду товару за УКТ ЗЕД (у разі наявності якої митниця самостійно приймає рішення про визначення коду товару), а за заявлення в митній декларації неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД, тобто недостовірних даних (інформації) стосовно товару, які враховуються при його класифікації віднесення до тієї чи іншої позиції за УКТ ЗЕД (відповідна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 27.01.2022 у справі № 640/5320/17, провадження № К/9901/18692/18).

Вимоги ст. 489 МК України визначають обставини, що підлягають з`ясуванню при розгляді справи про порушення митних правил.

За вимогами цієї статті посадова особа при розгляді справи про порушення митних правил зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За приписами ч. 1 ст. 510 МК України посадова особа органу доходів і зборів, у провадженні якої знаходиться справа про порушення митних правил, може витребувати документи, необхідні для розгляду справи, у тому числі матеріали фото- і кінозйомки, звуко- і відеозапису, інформаційних баз та банків даних, а також інші носії інформації.

Відповідно до ст. 495 МК України доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Такі дані встановлюються: 1) протоколом про порушення митних правил, протоколами процесуальних дій, додатками до зазначених протоколів; 2) поясненнями свідків; 3) поясненнями особи, яка притягується до відповідальності; 4) висновком експерта; 5) іншими документами (належним чином завіреними їх копіями або витягами з них) та інформацією, у тому числі тими, що перебувають в електронному вигляді, а також товарами - безпосередніми предметами порушення митних правил, товарами із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для приховування безпосередніх предметів порушення митних правил від митного контролю, транспортними засобами, що використовувалися для переміщення безпосередніх предметів порушення митних правил через митний кордон України.

Посадова особа органу доходів і зборів, яка здійснює провадження у справі про порушення митних правил, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.

Дії позивача було кваліфіковано за ст. 485 МК України (дії, спрямовані на неправомірне звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру, а також інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів).

Разом з тим, правовий аналіз змісту наведених норм права дає підстави для висновку, що склад правопорушення, передбаченого статтею 485 МК України, передбачає, з-поміж іншого, те, що особа, яка його вчинила, діяла умисно, тобто усвідомлено, цілеспрямовано чинила так, щоб уникнути сплати митних платежів (у тому числі й сплати їх у більшому розмірі). Об`єктивна сторона правопорушення, відповідальність за яке встановлено статтею 485 МК України, полягає у поданні неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару, неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТЗЕД та його митної вартості, та/або надання з цією ж метою органу доходів і зборів документів, що містять такі відомості.

Отож, зовнішній прояв (винного, протиправного) діяння (передбаченого статтею 485 МК України) обов`язково повинен поєднуватися з умислом суб`єкта його вчинення на посягання на охоронювані законом суспільні відносин (встановлений законом порядок сплати податків та зборів).

Тобто, для притягнення до відповідальності згідно ст. 485 МК України необхідно доведення факту заявлення в митній декларації неправдивих відомостей та/або надання документів, що містять неправдиві відомості та наявність прямого умислу.

Аналізуючи зміст ст. 485 МК України, суд приходить висновку, що склад правопорушення, викладений у даній нормі, передбачає спеціальну протиправну мету дій декларанта щодо заявлення неправдивих відомостей - неправомірне звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру. Наявність спеціальної протиправної мети в диспозиції вказаної норми свідчить про те, що зазначене правопорушення може бути вчинене лише з умисною формою вини (така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 25.01.2022 у справі № 757/58377/16-а, касаційне провадження № К/9901/32161/18).

Проте, саме по собі зазначення позивачем невірного коду товару в декларації не може бути доказом того, що його дії були направлені на несплату митних платежів у формі прямого умислу.

Викладене узгоджується з позицією, викладеною в постанові Верховного Суду від 18.06.2020 у справі № 638/10546/16-а.

Відповідно до положень ст. 69 МК України органи під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем при декларуванні були подані усі необхідні документи, які в подальшому були використані для проведення експертизи у справі про порушення митних правил та висновок якої в подальшому слугував підставою для прийняття Черкаською митницею Державної митної служби України рішення щодо зміни коду товару відносно деяких позицій задекларованого товару.

При цьому, відповідачем не надано доказів того, що позивачем були надані до митного органу недостовірні документи для визначення коду товару, недостовірна інформація або приховувана будь-яка інформацію, необхідна для класифікації товару, оскільки при визначенні митницею коду товару були використані товаросупровідні документи надані позивачем.

Таким чином, у даному випадку мав місце складний випадок класифікації товару, адже документи були передані до відділу класифікації товарів, тобто до осіб зі спеціальними знаннями.

Крім того, наявність складного випадку також підтверджується тим фактом, що судовий експерт-товарознавець Міністерства юстиції України Архіпов В.В. в рамках проведення товарознавчої експертизи №02/11-2021 від 22.11.2021, здійсненої за замовленням директора ПП «Будпостач» Шитліна Д.В., взагалі дійшов висновку, що портативні колонки моделей GW-321-ВL», «GW-481М-ВL», «GW-311-BL», «GW-311-DВ» за визначеними характеристиками відповідають коду (товарній під категорії) 8518 22 00 90.

При цьому, суд звертає увагу, що експертне дослідження іншої установи, зроблене за заявою декларанта, може бути доказом визначальних характеристик товару для його класифікації згідно з УКТ ЗЕД нарівні з експертним дослідженням спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, чи його відокремленого підрозділу). Вказана позиція знайшла відображення у постанові Верховного Суду від 24.11.2020 у справі №260/1358/18.

Разом з тим, вказаний висновок при винесенні оскаржуваної постанови представником відповідача до уваги не брався.

Відтак, з урахуванням вищенаведеного, зазначення позивачем невірного коду товару в декларації поряд з заявленням повного опису товару відповідно до товаросупровідних документів в обсязі, достатньому для його розпізнання та віднесення до коду згідно з УКТЗЕД, не може бути доказом того, що дії позивача були направлені на несплату митних платежів у формі прямого умислу.

Згідно з ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Відповідно до частини 1 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 76 КАС України встановлено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. При цьому, суд не позбавлений можливості витребувати докази за власною ініціативою на підтвердження обставин, за яких, на думку позивача, відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, суд приходить висновку про відсутність обґрунтованих доказів, які б свідчили саме про умисел декларанта на заниження митних платежів (шляхом повідомлення недостовірної інформації про товар), оскільки сам по собі факт неправильного визначення коду згідно з УКТ ЗЕД (який декларант вказав на основі наявних в нього товаросупровідних документів, не маючи можливості при декларуванні перевірити достовірність цих відомостей з фактично поставленим товаром), не є достатньою підставою для кваліфікації дій позивача як порушення митних правил відповідно до ст. 485 МК України.

Суд зазначає, що митними органом при розгляді справи про порушення митних правил не доведено належними та достатніми доказами наявність у діях позивача складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 485 МК України, адже не доведено його суб`єктивну сторону, яка полягає у протиправних, винних (умисних або з необережності) діях чи бездіяльності позивача.

Крім того, відповідачем не виявлено та не доведено факт подання позивачем недостовірних документів чи недостовірної інформації.

Представником відповідача надано до суду відзив на позов, однак не спростовано доводи позивача, не надано доказів, які підтверджують правомірності складення протоколу, а в подальшому постанови про накладення адміністративного стягнення, та вчинення позивачем адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 485 МК України, а тому суд вважає, що відповідачем в порушення ч. 2 ст. 77 КАС України не доведено, що позивачем вчинене адміністративне правопорушення, передбачене ст. 485 МК України.

Враховуючи відсутність в діях позивача складу адміністративного правопорушення передбаченого ст. 485 МК України, відсутності доказів подання позивачем недостовірних документів, надання недостовірної інформації або ненадання всієї наявної у нього інформації, необхідної для прийняття митницею рішення про визначення коду товару, позовні вимоги підлягають задоволенню, а оскаржувані постанови скасуванню.

Відповідно до ч. 1 ст. 531 Митного кодексу України, підставами для скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за порушення митних правил або про припинення провадження у справі про порушення митних правил є: 1) відсутність у діях особи, яка притягується до відповідальності, ознак порушення митних правил; 2) необ`єктивність або неповнота провадження у справі або необ`єктивність її розгляду; 3) невідповідність викладених у постанові висновків фактичним обставинам справи; 4) винесення постанови неправомочною особою, безпідставне недопущення до участі в розгляді справи особи, притягнутої до відповідальності, або її представника, а також інше обмеження прав учасників провадження у справі про порушення митних правил та її розгляду; 5) неправильна або неповна кваліфікація вчиненого правопорушення; 6) накладення стягнення, не передбаченого цим Кодексом.

Згідно з ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Відповідно до ч. 1 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Відповідно до ст. 86 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Враховуючи вищевказані обставини встановлені судом, оцінивши всі зібрані докази по справі, суд вважає, що притягнення позивача до відповідальності за порушення митних правил відбулося без повного та належного з`ясування всіх обставин справи і встановлення його вини, а тому оскаржувану постанову слід скасувати, а провадження у справі закрити.

Керуючись ст.ст. 2, 4-5, 7-10, 72-77, 241-244, 245, 286 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Черкаської митниці Державної митної служби України про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення- задовольнити.

Скасувати постанову у справі про порушення митних правил №123/90200/21 від 15.12.2021, винесену в.о. начальника Черкаської митниці Державної митної служби України Танцеровим А.О. про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення за порушення митних правил, передбачених ст. 485 Митного кодексу України, у розмірі 300 (триста) відсотків несплаченої суми митних платежів на суму 1 426 108,53 грн., провадження у справі про адміністративне правопорушення закрити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Черкаської митниці Державної митної служби України на користь ОСОБА_1 витрати по сплаті судового збору у розмірі 454 (чотириста п`ятдесят чотири) гривні.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про сторони:

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 ;

Відповідач: Черкаська митниця Державної митної служби України, код ЄДРПОУ - 44005652, юридична адреса: 18007, м. Черкаси, вул. Остафія Дашковича, 76.

Суддя О.О. Тиха