Справа № 460/14243/22
Суддя: С.А. Борискін
Дата ухвалення: 2022-05-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
Рівненський окружний адміністративний суд в особі судді Борискіна С.А., перевіривши виконання вимог статті 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України за позовною заявою
Національної академії внутрішніх справ
про стягнення заборгованості,-
Згідно з п.3 ч.1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160,161 цього Кодексу.
Перевіривши відповідність позовної заяви ст.160, 161 КАС України, суддя встановив наступне.
Строк звернення до адміністративного суду визначений ст.122 КАС України, частиною п`ятою якої встановлено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.
За приписами частини третьої вказаної статті такий строк, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Так, судом встановлено, що після закінчення навчання, відповідно до наказу Національної академії внутрішніх справ України від 04.07.2020 №556, ОСОБА_1 видано диплом за напрямком підготовки "Право" та направлено до місця проходження служби.
Наказом ГУ НП в Рівненській області від 23.11.2020 №182 о/с відповідача звільнено зі служби в поліції за власним бажанням до відпрацювання трирічного терміну після закінчення навчання.
Повідомлення про зобов`язання відшкодувати витрати, пов`язані з утриманням в навчальному закладі відповідач отримала особисто під підпис 23.11.2020.
З даним адміністративним позовом до суду позивач звернувся 22.04.2022 засобами поштового зв`язку.
Отже, позивачем пропущено місячний строк звернення до суду.
Згідно з ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
Звертаючись до Рівненського окружного адміністративного суду, позивач додав до позову заяву про поновлення строку звернення до суду, на обґрунтування якої зазначав, що судова практика складалася таким чином, що переважна більшість справ даної категорії вирішувалася загальними судами у порядку цивільного судочинства. Враховуючи зазначене, отримавши з ГУ НП в Рівненській області інформацію про звільнення відповідача зі служби в поліції до закінчення передбаченого договором трирічного терміну перебування на службі, позивач звернувся до Костопільського районного суду Рівненської області з позовом до ОСОБА_1 про відшкодування витрат, пов`язаних з утриманням в навчальному закладі, в межах трирічного терміну подання позовної заяви, встановленого Цивільним кодексом України. Ухвалою суду від 14.02.2022 провадження у справі за даним позовом закрито, у зв`язку з тим, що справу належить розглядати у порядку адміністративного судочинства. Для звернення до Рівненського окружного адміністративного суду позивачем підготовлено позовну заяву з додатками та 22.02.2022 оплачено судовий збір, але у зв`язку із введенням в Україні воєнного стану та пов`язаними з цим змінами в роботі відділу юридичного забезпечення академії, а також закриттям реєстрів судової влади та ДКС України, позивач не мав можливості звернутися до суду в межах встановленого КАС України місячного строку. У зв`язку із зазначеним, позивач просив поновити пропущений строк звернення до суду з даним позовом.
Надаючи правову оцінку обставинам пропуску строку звернення до суду, суд враховує наступне.
Судом встановлено, що до прийняття рішення Великої Палати Верховного Суду від 12.12.2018 щодо узагальнення нової практики існувала практика Верховного Суду України від 12.10.2016 (справа № 6-2154цс16), якою аналогічні спори розглядалися у порядку цивільного судочинства та строк позовної давності становив три роки.
Проте, постановою Великої Палати Верховного Суду від 12.12.2018 (справа №804/285/16) вирішено відійти від попередньої практики, оскільки указані спори підлягають вирішенню у порядку адміністративного судочинства.
При цьому Велика Палата Верховного Суду вказала, що спори щодо відшкодування вартості навчання особою, яка перебуває або перебувала на посадах, віднесених до державної або публічної служби, за позовом суб`єкта владних повноважень, підлягають вирішенню в порядку адміністративного судочинства як такі, що пов`язані з питаннями реалізації правового статусу особи, яка перебуває на посаді публічної служби, від моменту її прийняття на посаду і до звільнення з публічної служби, зокрема, й питаннями відповідальності за невиконання договору підготовки фахівця, що призвели до відшкодування фактичних витрат, пов`язаних з утриманням у навчальному закладі, навіть якщо подання відповідного позову про відшкодування витрат відбувається після її звільнення з державної служби.
Тому, суд вважає безпідставними твердження позивача про те, що переважна більшість справ даної категорії вирішувалася загальними судами у порядку цивільного судочинства.
У заяві про поновлення пропущеного строку звернення до суду позивачем вказано про те, що він звертався до Костопільського районного суду Рівненської області з позовом до ОСОБА_1 про відшкодування витрат, пов`язаних з утриманням в навчальному закладі. Ухвалою суду від 14.02.2022 провадження у справі за даним позовом закрито, у зв`язку з тим, що справу належить розглядати у порядку адміністративного судочинства.
Проте, жодних доказів на підтвердження зазначених обставин позивач не долучив.
У будь-якому випадку, суд зауважує, що звернення до Костопільського районного суду Рівненської області з позовом до ОСОБА_1 про відшкодування витрат, пов`язаних з утриманням в навчальному закладі, в межах трирічного терміну подання позовної заяви, встановленого Цивільним кодексом України, жодним чином не підтверджує поважність причин пропуску місячного строку до адміністративного суду, з огляду на усталеність судової практики в даній категорії справ ще з грудня 2018 року.
Щодо покликання сторони позивача на неможливість вчасного звернення до суду через запровадження і дію на території України воєнного стану, то суд зазначає, що воєнний стан в Україні, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації, запроваджено Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні" з 24.02.2022, а до того у позивача було достатньо часу на своєчасне звернення до суду з відповідним позовом.
Враховуючи дату звернення до суду (день подання позову на пошту) 22.04.2022, суд дійшов висновку, що позивачем пропущено місячний строк звернення до суду і не наведено жодних обґрунтованих доводів, які б перешкоджали йому звернутися до адміністративного суду в межах цього строку.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
За таких обставин позовну заяву слід залишити без руху.
Позивачу недоліки позовної заяви слід усунути у спосіб, який передбачає подання до суду: заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та докази поважності причин його пропуску або доказів на підтвердження того, що строк звернення до суду ним не пропущено.
Керуючись ст.169 КАС України, суд
Позовну заяву Національної академії внутрішніх справ до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишити без руху.
Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви тривалістю не більше 10 днів з дня вручення даної ухвали.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремо не оскаржується.

Суддя С.А. Борискін