Справа № 160/18437/21
Суддя: Дурасова Ю.В.
Дата ухвалення: 2022-04-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

21 квітня 2022 року м. Дніпросправа № 160/18437/21

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Дурасової Ю.В. (доповідач),

суддів: Божко Л.А., Лукманової О.М.,

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Дніпрі апеляційну скаргу Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області

на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.12.2021 року (головуючий суддя Ільков В.В.)

в адміністративній справі №160/18437/21 за позовом ОСОБА_1 до відповідача Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , звернулася 07.10.2021 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до відповідача Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області , в якому, з урахуванням уточнень, просила (а.с. 44-55):

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Держпраці в Дніпропетровській області №78-д від 06.09.2021 року «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 ».

Позов обґрунтований тим, що позивач вступила до державної служби згідно наказу Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 14.06.2018 р. №160-к, яким була призначена на посаду державного інспектора відділу нагляду у металургії, машинобудуванні, котлонагляді та за підйомними спорудами Криворізького гірничопромислового управління Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області. Згідно наказу Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 21.07.2021 р. №67-д, на підставі службової записки від 05.07.2021 р. №67-5.8/СЗ Заступника начальника управління - начальника відділу нагляду у гірничодобувній промисловості у м.Кривий Ріг Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області стосовно неї було порушено дисциплінарне провадження. Вказує, що дисциплінарне провадження проводилось у період її тимчасової непрацездатності, а саме: у період з 26.07.2021 року по 06.08.2021 року (включно) позивач знаходилась на лікарняному (про що було видано листок непрацезатності серії АЛА №629831). Зазначає, що не зважаючи на факт її знаходження на лікарняному 02.08.2021 року голова дисциплінарної комісії своїм листом, який був направлений позивачу на її електронну пошту, витребував у неї пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення щодо неї дисциплінарного провадження. Позивачем, у період тимчасової непрацездатності, 05.08.2021 р. до дисциплінарної комісії було надано пояснення. У подальшому, листом голови дисциплінарної комісії від 13.08.2021 р. її було запрошено на засідання дисциплінарної комісії, з розгляду дисциплінарної справи відносно неї, де позивачем були надані усні пояснення. Зазначає, що у період з 06.09.2021 року по 20.09.2021року вона також перебувала на лікарняному, їй робили операцію. Натомість, незважаючи на її тимчасову непрацездатність, у вказаний період, наказом Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 06.09.2021 р. №87-д було прийнято рішення на підставі пункту 5 частини 2 статті 65, частини 2 статті 66 Закону України «Про державну службу» про застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді - зауваження за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень. Позивач вказує, що про існування цього наказу вона дізналась коли приступила до роботи після відновлення працездатності, не погоджується з цим наказом, вважає його протиправним та таким, що порушу є її права, вказує, що наказ прийнято у період її тимчасової непрацездатності, що суперечить положенням чинного законодавства, гарантовані Конституцією України, а тому підлягає скасуванню.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.12.2021 року позов задоволено:

- визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Держпраці в Дніпропетровській області № 78-д від 06.09.2021 року «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 ».

Рішення суду першої інстанції обґрунтоване тим, що оскаржуваний позивачем наказ Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області №78-д «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 » було прийнято 06.09.2021 року. Згідно матеріалів справи, 06.09.2021 року позивач перебувала на лікарняному, що також не заперечується відповідачем, та підтверджується долученим Головним управлінням табелем обліку використання робочого часу за вересень 2021 року. Отже, відповідачем було видано наказ № 78-д від 06.09.2021 року «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 » в період тимчасової непрацездатності позивача, що у свою чергу є порушенням приписів ч.4 ст.74 Закону України «Про державну службу», відтак дійшов висновку, що відповідачем, в порушення приписів ч. 4 ст. 74 Закону України «Про державну службу» та всупереч роз`яснень Національного агентства України з питань державної служби, було прийнято, оскаржуваний позивачем наказ № 78-д від 06.09.2021 року «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 ».

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідачем подана апеляційна скарга, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким у задоволенні позову відмовити.

В обґрунтування апеляційної скарги вказує, що відповідно до матеріалів дисциплінарного провадження, ОСОБА_1 допустила вчинення дисциплінарного проступку, що полягає у неналежному виконанні вимог пункту 10 розділу 3 Посадової інструкції головного державного інспектора відділу нагляду у металургії та машинобудуванні, котлонагляду, за підйомними спорудами та енергетиці у м. Кривий Ріг управління гірничого нагляду, нагляду в промисловості і на об`єктах підвищеної небезпеки Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, затвердженої начальником Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області 21.10.2020 р., якою визначено, що головний державний інспектор відділу виконує накази (розпорядження), окремі доручення, доручення керівництва Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, керівництва управління гірничого нагляду, нагляду в промисловості і на об`єктах підвищеної небезпеки, начальника відділу та його заступника з наданням письмового підтвердження їх виконання, а також інші обов`язки, передбачені законодавством України, Положенням про відділ. Несе відповідальність за виконання завдань і функцій, визначених Положенням про відділ та цією посадовою інструкцією, за вчинення якого застосовується такий вид дисциплінарного стягнення як зауваження. У зв`язку із чим, наказом Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області № 78-д від 06.09.2021 р. «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 » дисциплінарне стягнення у виді зауваження. Вказує, що дисциплінарне стягнення у вигляду зауваження, застосовано відносно позивача, ОСОБА_1 в перший день виходу її на роботу, відтак спірний наказ є законним та обгрунтованим, складеним на підставі та відповідно до норм діючого законодавства, тому відсутні підстави для його скасування.

Відзив на апеляційну скаргу до суду не надходив, що не перешкоджає розгляду справи по суті спору.

Розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження відповідно до ст. 311 КАС України.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів апеляційної інстанції зазначає про наступне.

Судом першої інстанції встановлено, що позивач ОСОБА_1 вступила до державної служби згідно наказу Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 14.06.2018 р. №160-к, яким була призначена на посаду державного інспектора відділу нагляду у металургії, машинобудуванні, котлонагляді та за підйомними спорудами Криворізького гірничопромислового управління Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області.

Наказом Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 23.11.2018 р. №363-к ОСОБА_1 призначено на посаду головного державного інспектора відділу нагляду у металургії, машинобудуванні, котлонагляді та за підйомними спорудами Криворізького гірничопромислового управління Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області.

Наказом Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 09.10.2020 р. №672-к ОСОБА_1 переведено на посаду головного державного інспектора відділу нагляду у металургії та машинобудуванні, котлонагляду, за підйомними спорудами та енергетиці у м. Кривий Ріг управління гірничого нагляду, нагляду в промисловості і на об`єктах підвищеної небезпеки Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області.

Наказом Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 21.07.2021 №67-д «Про порушення дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 » відкрито дисциплінарне провадження стосовно ОСОБА_1 , головного державного інспектора відділу нагляду у металургії та машинобудуванні, котлонагляду, за підйомними спорудами та енергетиці у м. Кривий Ріг управління гірничого нагляду, нагляду в промисловості і на об`єктах підвищеної небезпеки Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, та утворено дисциплінарну комісію в Головному управлінні Держпраці у Дніпропетровській області.

За результатами дисциплінарного провадження дисциплінарною комісією в Головному управлінні Держпраці у Дніпропетровській області встановлено, що ОСОБА_1 , як головою комісії із спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 24 травня 2021 року, не виконано вимоги окремого доручення начальника Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області № 354-ОД від 22.10.2020 в частині узгодження та направлення на затвердження матеріалів спеціального розслідування.

Наказом по Головному управлінню Держпраці у Дніпропетровській області від 28.05.2021 № 278-Р утворено комісію із спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 24 травня 2021 року. Відповідно до наказу Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 17.06.2021 № 340-Р головою комісії призначено ОСОБА_1 .

Згідно з п. 33 «Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року № 337 (надалі - Порядок № 337) комісія зі спеціального розслідування зобов`язана передати не пізніше наступного робочого дня після підписання актів за формою Н-1 матеріали та примірники таких актів керівнику підприємства (установи, організації) або органу, що утворив комісію (спеціальну комісію), для їх розгляду та затвердження.

Відповідно до вимог п. 4.1 «Методики щодо організації дій посадових осіб Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, при проведенні спеціальних розслідувань нещасних випадків і аварій, що сталися на піднаглядових підприємствах» (далі - Методика) згідно окремого доручення начальника Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області № 354-ОД від 22.10.2020, голова комісії на другий день після підписання акту Н-1 (Н1/НП) з листом погодження узгоджує дані матеріали з начальником відділу, начальником (заступником начальника) управління гірничого нагляду, нагляду в промисловості і на об`єктах підвищеної небезпеки, представниками відділу юридичного забезпечення та відділу розслідування, аналізу та обліку аварій і виробничого травматизму матеріали спеціального розслідування.

Відповідно до пунктів 6-8 статті 8 Закону України «Про державну службу», державний службовець зобов`язаний забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів, сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки, рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України.

Згідно матеріалів дисциплінарної комісії, позивачем ОСОБА_1 , як головою комісії із спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 24 травня 2021 року, після проведення 25.06.2021 останнього засідання комісії зі спеціального розслідування на другий день після підписання акту Н-1 не узгоджено з листом погодження матеріали спеціального розслідування у посадових осіб Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, які визначені у п. 4.1 Методики, та не надано на затвердження начальнику Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області зазначені матеріали.

Вказані вище обставини підтверджуються пояснювальною запискою заступника начальника управління - начальника відділу нагляду у гірничодобувній промисловості у м.Кривий Ріг управління гірничого нагляду, нагляду в промисловості і на об`єктах підвищеної небезпеки ОСОБА_2 від 19.08.2021, службовою запискою начальника відділу розслідування, аналізу та обліку аварій і виробничого травматизму ОСОБА_3 від 20.08.2021р. № 86-09/21, листом ознайомлення посадових осіб відділу нагляду у металургії та машинобудуванні, котлонагляду, за підйомними спорудами та енергетиці у м. Кривий Ріг управління гірничого нагляду, нагляду в промисловості і на об`єктах підвищеної небезпеки Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області з окремим дорученням №354-ОД від 22.10.2020.

За матеріалами дисциплінарного провадження, невиконання головою комісії ОСОБА_1 вимог окремого доручення № 354-ОД від 22.10.2020 призвело до невчасного направлення матеріалів спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 24 травня 2021 року з ОСОБА_4 змінним провідним інженером з охорони навколишнього середовища департаменту навколишнього середовища ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» на погодження та затвердження начальнику Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області.

Наказом по Головному управлінню Держпраці у Дніпропетровській області від 07.07.2021 № 371-Р, у зв`язку з поверненням на доопрацювання матеріалів спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 24 травня 2021 року, виведено зі складу комісії голову комісії ОСОБА_1 та призначено головою комісії Волохова О.Ю. - заступника начальника управління - начальника відділу нагляду у гірничодобувній промисловості у м.Кривий Ріг управління гірничого нагляду, нагляду в промисловості і на об`єктах підвищеної небезпеки Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області.

Враховуючи наведені вище обставини, відповідач дійшов до висновку, що ОСОБА_1 допустила вчинення дисциплінарного проступку, що полягає у неналежному виконанні вимог пункту 10 розділу 3 Посадової інструкції головного державного інспектора відділу нагляду у металургії та машинобудуванні, котлонагляду, за підйомними спорудами та енергетиці у м. Кривий Ріг управління гірничого нагляду, нагляду в промисловості і на об`єктах підвищеної небезпеки Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, затвердженої начальником Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області 21.10.2020, якою визначено, що головний державний інспектор відділу виконує накази (розпорядження), окремі доручення, доручення керівництва Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, керівництва управління гірничого нагляду, нагляду в промисловості і на об`єктах підвищеної небезпеки, начальника відділу та його заступника з наданням письмового підтвердження їх виконання, а також інші обов`язки, передбачені законодавством України, Положенням про відділ. Несе відповідальність за виконання завдань і функцій, визначених Положенням про відділ та цією посадовою інструкцією, за вчинення якого застосовується такий вид дисциплінарного стягнення як зауваження.

Таким чином, враховуючи наведені вище обставини, наказом Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області № 78-д від 06.09.2021 р. «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 » дисциплінарне стягнення у виді зауваження.

Згідно табелю обліку використання робочого часу за вересень 2021 року, наданого відповідача, 06.09.2021 року, позивача перебувала на лікарняному.

Позивачка, вважає протиправним зазначений наказ.

Суд першої інстанції позов задовольнив.

Досліджуючи правильність прийняття судом першої інстанції рішення, колегія суддів апеляційної інстанції вважає за необхідне дослідити ряд норм законодавства, що регулюють дані правовідносини та обставини справи.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що до даних відносин слід застосовувати норми Конституції України, Закону України "Про державну службу" №889-VIII від 10.12.2015р., норми Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1039 від 04.12.2019 року .

Так, стаття 19 Конституції України передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Отже, суб`єкти владних повноважень (до яких відноситься відповідач) мають діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Таким чином межі дій відповідача чітко визначені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку він вільно погоджується. Держава створює умови для повного здійснення громадянами права на працю. Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Право на своєчасне одержання винагороди захищається законом.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях визначаються Законом України "Про державну службу" №889-VIII від 10.12.2015р. (ЗУ №889), у редакції, чинній станом на момент виникнення спірних правовідносин.

Статтею 5 Закону України "Про державну службу" (№ 889-VІІІ) визначено, що правове регулювання державної служби здійснюється Конституцією України, цим та іншими законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, постановами Верховної Ради України, указами Президента України, актами Кабінету Міністрів України та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби. Відносини, що виникають у зв`язку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, регулюються цим Законом, якщо інше не передбачено законом. Дія норм законодавства про працю поширюється на державних службовців у частині відносин, не врегульованих цим Законом.

В силу статті 8 Закону України "Про державну службу" (№889-VIII) державний службовець зобов`язаний:

1) дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України;

2) дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки;

3) поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина;

4) з повагою ставитися до державних символів України;

5) обов`язково використовувати державну мову під час виконання своїх посадових обов`язків, не допускати дискримінацію державної мови і протидіяти можливим спробам її дискримінації;

6) забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів;

7) сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки та умови контракту про проходження державної служби (у разі укладення);

8) виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України;

9) додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції;

10) запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби;

11) постійно підвищувати рівень своєї професійної компетентності та удосконалювати організацію службової діяльності;

12) зберігати державну таємницю та персональні дані осіб, що стали йому відомі у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, а також іншу інформацію, яка відповідно до закону не підлягає розголошенню;

13) надавати публічну інформацію в межах, визначених законом.

Державні службовці виконують також інші обов`язки, визначені у положеннях про структурні підрозділи державних органів та посадових інструкціях, затверджених керівниками державної служби в цих органах, та контракті про проходження державної служби (у разі укладення).

Слід взяти до уваги, що відповідно до ч. 1 ст. 62 Закону України "Про державну службу" (№ 889-VІІІ) державний службовець зобов`язаний виконувати обов`язки, визначені статтею 8 вказаного Закону, а також:

1) не допускати вчинків, несумісних із статусом державного службовця;

2) виявляти високий рівень культури, професіоналізм, витримку і тактовність, повагу до громадян, керівництва та інших державних службовців;

3) дбайливо ставитися до державного майна та інших публічних ресурсів.

За невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом (ст.64 ЗУ № 889-VІІІ).

Для державних службовців можуть встановлюватися особливості притягнення до дисциплінарної відповідальності у випадках, визначених законом.

Підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення (ч. 1 ст. 65 ЗУ № 889-VІІІ)

Дисциплінарними проступками є, зокрема, порушення правил етичної поведінки державних службовців (п. 2 ч. 2 ст. 65 ЗУ № 889-VІІІ).

При цьому, за приписами ч. 3 ст. 65 Закону України "Про державну службу" (№ 889-VІІІ) державний службовець не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності, якщо минуло шість місяців з дня, коли керівник державної служби дізнався або мав дізнатися про вчинення дисциплінарного проступку, не враховуючи час тимчасової непрацездатності державного службовця чи перебування його у відпустці, або якщо минув один рік після його вчинення або постановлення відповідної окремої ухвали суду.

До державних службовців згідно з ч. 1 ст. 66 Закону України "Про державну службу" (№ 889-VІІІ) застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення:

1) зауваження;

2) догана;

3) попередження про неповну службову відповідність;

4) звільнення з посади державної служби.

У разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 2 та 8 частини 2 статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4 та 5 частини 2 статті 65 цього Закону, суб`єкт призначення або керівник державної служби може попередити такого державного службовця про неповну службову відповідність (ч. 3 ст. 66 ЗУ № 889-VІІІ).

На думку колегії суддів апеляційної інстанції, системний аналіз наведених норм дає підстави для висновків, що об`єктивною стороною дисциплінарного проступку є вчинення державним службовцем дій чи бездіяльності, або прийняття рішення, що містять ознаки протиправності, тобто, суперечать вимогам законодавства і свідчать про невиконання або неналежне виконання ним своїх посадових обов`язків.

Відповідно ст. 67 Закону України «Про державну службу» дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність державного службовця, є:

1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку;

2) попередня бездоганна поведінка та відсутність дисциплінарних стягнень;

3) високі показники виконання службових завдань;

4) вжиття заходів щодо попередження, відвернення або усунення настання тяжких наслідків, які настали або можуть настати в результаті вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування заподіяної шкоди;

5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність;

6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Під час застосування дисциплінарного стягнення можуть враховуватися також інші, не зазначені у частині другій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність державного службовця.

Обставинами, що обтяжують відповідальність державного службовця, є:

1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного сп`яніння або у стані, викликаному вживанням наркотичних або токсичних засобів;

2) вчинення дисциплінарного проступку повторно, до зняття в установленому порядку попереднього стягнення;

3) вчинення проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого державного службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення щодо нього;

4) вчинення проступку умисно з мотивів неповаги до держави і суспільства, прав і свобод людини, окремих соціальних груп;

5) настання тяжких наслідків або заподіяння збитків внаслідок вчинення дисциплінарного проступку.

За приписами ст. 68 Закону України "Про державну службу" (№ 889-VІІІ) дисциплінарне провадження порушується шляхом видання відповідного наказу (розпорядження):

міністром - стосовно державного секретаря відповідного міністерства;

суб`єктом призначення - стосовно інших державних службовців.

Дисциплінарні стягнення накладаються (застосовуються):

1) на державних службовців, які займають посади державної служби категорії "А":

зауваження - суб`єктом призначення;

інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення з урахуванням пропозиції Комісії;

2) на державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В":

зауваження - суб`єктом призначення;

інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення за поданням дисциплінарної комісії.

Згідно ст. 69 Закону України "Про державну службу" (№ 889-VІІІ) для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).

Дисциплінарною комісією стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорії "А", є Комісія.

Дисциплінарну комісію стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорії "Б" та здійснюють повноваження керівників державної служби в державних органах, а також їх заступників, утворює суб`єкт призначення.

Дисциплінарну комісію стосовно інших державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", утворює керівник державної служби у кожному державному органі.

Дисциплінарна комісія діє у складі не менше трьох членів.

Члени дисциплінарної комісії здійснюють свої повноваження на громадських засадах.

Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.

Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.

Колегія суддів апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити, що гарантії прав державних службовців під час застосування дисциплінарного стягнення визначені в ст. 74 Закону України «Про державну службу».

Так, дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця.

Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця.

Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення.

За кожне порушення службової дисципліни накладається лише одне дисциплінарне стягнення.

Дисциплінарне стягнення не може бути застосовано під час відсутності державного службовця на службі у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, під час перебування його у відпустці або у відрядженні.

Дисциплінарне стягнення до державного службовця застосовується не пізніше шести місяців з дня виявлення дисциплінарного проступку, без урахування часу тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці, а також не застосовується, якщо минув один рік після його вчинення.

Державний службовець має право на ознайомлення з матеріалами дисциплінарної справи та на оскарження застосованого до нього дисциплінарного стягнення у визначеному цим Законом порядку.

Державний службовець може користуватися правовою допомогою адвоката або іншого уповноваженого ним представника.

Перед накладенням дисциплінарного стягнення суб`єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення (ст. 75 ЗУ № 889-VІІІ).

Пояснення державного службовця має відображати час, місце, обставини та причини вчинення ним дисциплінарного проступку, його усвідомлення чи заперечення провини, а також інші питання, які мають значення у справі.

Відмова надати пояснення оформляється відповідним актом і підтверджується двома державними службовцями.

Відмова надати пояснення не перешкоджає здійсненню дисциплінарного провадження та накладенню на державного службовця дисциплінарного стягнення.

Відповідно до ст. 76 Закону України «Про державну службу» державний службовець має право на ознайомлення з усіма матеріалами дисциплінарної справи перед прийняттям рішення про накладення на нього дисциплінарного стягнення.

За результатами ознайомлення державний службовець має право вносити зауваження до висновку, клопотання про вжиття додаткових заходів для встановлення обставин, які мають значення для справи, надавати додаткові пояснення та додаткові документи і матеріали, що стосуються зазначених обставин, які долучаються до справи.

Рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення (ч.ч. 1, 2, 5-7 ст. 77 ЗУ № 889-VІІІ)

У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.

Пропозиція Комісії, подання дисциплінарної комісії є обов`язковими для розгляду суб`єктами призначення та враховуються ними під час вирішення питань щодо застосування дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Державному службовцю видається під розписку належним чином завірена копія наказу (розпорядження) про накладення на нього дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження не пізніше наступного робочого дня після прийняття відповідного рішення.

У разі відмови державного службовця від одержання копії наказу (розпорядження) про накладення на нього дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження такий документ не пізніш як у триденний строк з дня прийняття рішення надсилається державному службовцеві за місцем його проживання рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Порядок здійснення дисциплінарного провадження затверджується Кабінетом Міністрів України (ст. 71 ЗУ № 889-VІІІ).

Порядок здійснення дисциплінарного провадження визначає, зокрема:

1) повноваження та порядок роботи дисциплінарної комісії;

2) порядок формування дисциплінарної комісії;

3) порядок здійснення дисциплінарного провадження у разі неможливості утворення або функціонування дисциплінарної комісії у державному органі.

Постановою Кабінету Міністрів України №1039 від 04.12.2019 року затверджено Порядок здійснення дисциплінарного провадження (Порядок № 1039), відповідно до п. 1 якого цей Порядок визначає процедуру здійснення дисциплінарними комісіями з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія) дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців.

Згідно з пунктами 4, 5 Порядку, дисциплінарне провадження розпочинається з моменту прийняття рішення про порушення дисциплінарного провадження та завершується прийняттям рішення про накладення на державного службовця, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження (далі - державний службовець), дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Строк здійснення дисциплінарного провадження визначається міністром або суб`єктом призначення з урахуванням встановленого законодавством строку притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності.

Тривалість здійснення дисциплінарного провадження не може перевищувати 45 календарних днів. За потреби зазначений строк може бути продовжений міністром або суб`єктом призначення, але не більш як до 60 календарних днів.

Згідно з п. 7 Порядку № 1039 для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія.

Формою роботи Комісії, дисциплінарної комісії є засідання.

Засідання Комісії, дисциплінарної комісії є правоможним, якщо на ньому присутні не менше двох третин її членів (п. 19 Порядку № 1039).

Усі рішення Комісії, дисциплінарної комісії ухвалюються простою більшістю голосів присутніх на засіданні її членів.

Члени Комісії, дисциплінарної комісії мають один голос та можуть голосувати за або проти.

Під час голосування будь-які сумніви щодо наявності в діях державного службовця дисциплінарного проступку тлумачаться на його користь.

У разі рівного розподілу голосів вирішальним є голос головуючого на засіданні Комісії або голови дисциплінарної комісії.

Рішення Комісії, дисциплінарної комісії оформляється протоколом (пункти 21, 22 Порядку № 1039).

Відповідно до пунктів 31, 32 Порядку № 1039 комісія, дисциплінарна комісія запрошує державного службовця на своє засідання для надання пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, та пропонує надати таке пояснення у письмовому вигляді.

Державний службовець має право:

бути присутнім на засіданні Комісії, дисциплінарної комісії для надання пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження;

знайомитися з матеріалами дисциплінарної справи відповідно до статті 76 Закону, у тому числі в установленому законом порядку запитувати та отримувати відповідні документи, їх копії;

надавати пояснення, а також відповідні документи та матеріали щодо обставин, які досліджуються;

заявляти клопотання про необхідність одержання і долучення до матеріалів дисциплінарної справи нових документів, одержання додаткових пояснень осіб, яким можуть бути відомі обставини справи;

користуватися правовою допомогою адвоката або іншого уповноваженого ним представника.

Державний службовець користується іншими правами, встановленими Конституцією та законами України.

Про дату, час і місце засідання Комісії, дисциплінарної комісії державному службовцю повідомляється шляхом вручення інформації чи документів або надсилання їх поштою за адресою місця проживання/перебування чи на його адресу електронної пошти, або з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку за наявними в особовій справі контактними даними.

Таке повідомлення здійснюється не менш як за п`ять календарних днів до дня проведення засідання Комісії, дисциплінарної комісії.

У разі коли державний службовець не прибув на засідання або не повідомив про поважні причини своєї відсутності, а також не надав письмові пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, Комісія, дисциплінарна комісія складає акт про відмову від надання пояснень.

Відсутність державного службовця на засіданні Комісії, дисциплінарної комісії не перешкоджає здійсненню дисциплінарного провадження.

Матеріалами справи підтверджується, що підставами для порушення дисциплінарного провадження відносно позивачки стали такі обставини.

Відповідно до Окремого доручення Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 22.10.2020 р. № 354-ОД, для ефективного виконання Порядку № 337 посадові особи - голови комісій зі спеціальних розслідувань при проведенні спеціальних розслідувань нещасних випадків і аварій, що сталися на піднаглядових підприємствах, повинні застосовувати методичні рекомендації щодо організації дій посадових осіб Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області.

Відповідно до листа-ознайомлення посадових осіб відділу нагляду у металургії та машинобудуванні, котлонагляду, за підйомними спорудами та енергетиці у м. Кривий Ріг управління гірничого нагляду, нагляду в промисловості і на об`єктах підвищеної небезпеки Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області з Окремим дорученням від 22.10.2020 р. № 354-ОД, ОСОБА_1 була ознайомлена під підпис 23.10.2020 року.

Згідно п. 4.1 Методики, голова комісії на другий день після підписання акту Н-1 (Н1/НП) з листом погодження узгоджує дані матеріали з начальником відділу, начальником (заступником начальника) управління гірничого нагляду, нагляду в промисловості і на об`єктах підвищеної небезпеки, представниками відділу юридичного забезпечення та відділу розслідування, аналізу та обліку аварій і виробничого травматизму матеріали спеціального розслідування (копія Методики додається).

Проте, ОСОБА_1 , як головою комісії із спеціального розслідування нещасного випадку, після проведення 25.06.2021 року останнього засідання комісії зі спеціального розслідування на другий день після підписання акту Н-1 не узгоджено з листом погодження матеріали спеціального розслідування у посадових осіб Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, які визначені у Методиці, та не надано на затвердження начальнику Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області зазначені матеріали.

Так, згідно п. 3.10 Посадової інструкції, головний державний інспектор виконує накази (розпорядження), окремі доручення, доручення керівництва Управління Держпраці, керівництва управління гірничого нагляду, нагляду в промисловості і на об 'єктах підвищеної небезпеки та несе відповідальність за виконання завдань і функцій, визначених Положенням про відділ та цією посадовою інструкцією.

Таким чином, за результатами дисциплінарної справи, відносно позивачки, відповідачем було встановлено, що ОСОБА_1 допустила вчинення дисциплінарного проступку, що полягає у неналежному виконанні вимог пункту 10 розділу 3 Посадової інструкції, в результаті чого було прийнято оскаржуваний позивачем наказ від 06.09.2021 року про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді зауваження.

Водночас, з матеріалів справи вбачається, що позивачем були надані пояснення відносно суті спірних правовідносин, крім того, позивачкою також були надані пояснення на вимогу, викладену в службовій записці відповідача.

Крім того, в силу ст. 76 Закону України «Про державну службу» державний службовець має право на ознайомлення з усіма матеріалами дисциплінарної справи перед прийняттям рішення про накладення на нього дисциплінарного стягнення.

За результатами ознайомлення державний службовець має право вносити зауваження до висновку, клопотання про вжиття додаткових заходів для встановлення обставин, які мають значення для справи, надавати додаткові пояснення та додаткові документи і матеріали, що стосуються зазначених обставин, які долучаються до справи.

Матеріалами справи підтверджується та не спростовано відповідачем, що оскаржуваний позивачем наказ Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області №78-д «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 » було прийнято 06.09.2021 року.

Згідно матеріалів справи, 06.09.2021 року позивачка перебувала на лікарняному, що також не заперечується відповідачем, та підтверджується долученим Головним управлінням табелем обліку використання робочого часу за вересень 2021 року.

Враховуючи те, що відповідачем було видано наказ № 78-д від 06.09.2021 року «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 » в період тимчасової непрацездатності позивачки, що у свою чергу є порушенням приписів ч.4 ст.74 Закону України «Про державну службу», колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про допущені відповідачем порушення.

Так, приписами ч. 4 ст. 74 Закону України «Про державну службу» імперативно визначено, що дисциплінарне стягнення не може бути застосовано під час відсутності державного службовця на службі у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, під час перебування його у відпустці або у відрядженні.

Листом Національного агентства України з питань державної служби від 23.07.2020 року вих.№ 103р/3 «Щодо прийняття рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження під час його відсутності на службі у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, під час перебування його у відпустці або у відрядженні» роз`яснено, що видання наказу або розпорядження щодо державного службовця, відносно якого ініційовано дисциплінарне провадження, здійснюється після закінчення періоду його тимчасової непрацездатності, часу перебування у відпустці або у відрядженні.

Таким чином, відповідачем, в порушення приписів ч. 4 ст. 74 Закону України «Про державну службу» та всупереч роз`яснень Національного агентства України з питань державної служби, було прийнято, оскаржуваний позивачем наказ № 78-д від 06.09.2021 року «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 ».

Таким чином, колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про задоволення позову.

Вищезазначене є мотивом для відхилення судом апеляційної інстанції аргументів, викладених в апеляційній скарзі, оскільки аргументи відповідача спростовуються доводами, викладеними позивачем та нормами законодавства України, що регулює дані правовідносини.

Доводи апеляційної скарги не спростовують правове обґрунтування, покладене в основу рішення суду першої інстанції, тому не можуть бути підставою для його скасування.

Дана справа є справою незначної складності, тому рішення суду апеляційної інстанції не підлягає оскарженню в касаційному порядку, крім випадків, зазначених в підпунктах: «а», «б», «в», «г» пункту 2 ч. 5 статті 328 КАС України.

Керуючись ст. 241-245, 250, 311, 316, 321, 322, 328, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.12.2021 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили 21.04.2022 та не підлягає оскарженню в касаційному порядку, крім випадків, зазначених в підпунктах: «а», «б», «в», «г» пункту 2 ч. 5 статті 328 КАС України.

В силу п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України постанова може бути оскаржена до Верховного Суду протягом 30 днів згідно ст. 329 КАС України з дня її прийняття шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

В повному обсязі постанова виготовлена 25.04.2022.

Головуючий - суддя Ю. В. Дурасова

суддя Л.А. Божко

суддя О.М. Лукманова