Справа № 440/16973/21
Суддя: І.Г. Ясиновський
Дата ухвалення: 2022-05-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 травня 2022 року м. ПолтаваСправа № 440/16973/21
Полтавський окружний адміністративний суд у складі судді Ясиновського І.Г., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Полтавській області, Кременчуцького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області про визнання протиправними та скасування наказу та акту, зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

До Полтавського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 (надалі по тексту - позивач, ОСОБА_1 ) до Головного управління Національної поліції в Полтавській області (надалі по тексту - ГУ НП в Полтавській області, відповідач1), Кременчуцького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області (надалі по тексту - Кременчуцьке РУ поліції), відповідно до якого просить:

визнати протиправним та скасувати Наказ Головного управління Національної поліції в Полтавській області № 1351 від 01.07.2021 "Про порушення службової дисципліни, притягнення до дисциплінарної відповідальності" в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого спеціаліста-криміналіста СКЗ слідчого відділу Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області.

визнати протиправним та скасувати акт № 7 (форма Н-1 (НПВ) комісії Кременчуцького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області розслідування нещасного випадку від 04 листопада 2021 року, що стався 22.05.2021 року близько 17 години 00 хвилин зі старшим спеціалістом-криміналістом СКЗ слідчого відділу Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області капітаном поліції ОСОБА_1 ;

зобов`язати Головне управління Національної поліції в Полтавській області повторно провести службове розслідування за фактом травми, отриманої 22.05.2021 року близько 17 години 00 хвилин старшим спеціалістом-криміналістом СКЗ слідчого відділу Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області капітаном поліції ОСОБА_1 та оформити його результати відповідно до вимог Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженого наказом МВС України від 05.10.2020 № 705 та скласти відповідний акт спеціального розслідування нещасного випадку за формою Н-1/ПВ.

В обґрунтування позовних вимог зазначено те, що оскаржуваний наказ є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки службове розслідування проведено з порушенням вимог нормативних актів, які визначають порядок проведення службових розслідувань про вчинення поліцейськими порушень, яке має ознаки дисциплінарного та призвело до травмування останнього, уникнути якого він не мав можливості. Наголосив, що його не було ознайомлено з жодним наказом про накладення дисциплінарного стягнення. Також, зазначив, що відсутні обґрунтування призначення стосовно нього службового розслідування та визначення складу дисциплінарної комісії відповідно до положень Закону №2337, Порядку №893 та Положення №893, не зважаючи на мету призначення останнього щодо повного, всебічного та об`єктивного проведення перевірки причин та обставин отримання тілесних ушкоджень поліцейським.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 28 січня 2022 року прийнято позовну заяву до розгляду та провадження у справі відкрито. Вирішено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

27 квітня 2022 року до суду надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого представник відповідача просив відмовити у задоволенні позову у повному обсязі. Зазначив, що підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача став дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у неналежному виконанні особою службової дисципліни, що суперечить інтересам законності. Такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією порушника дисципліни. Вина позивача у вчиненні дисциплінарного проступку проявляється в прямому умислі, тобто, останній свідомо допускав настання несприятливих наслідків після вчинення ним цих дій. Це порушення стало можливим внаслідок особистої недисциплінованості та повного ігнорування ним вимог чинного законодавства. Зауважив, що незважаючи на те, що дії ОСОБА_2 несли реальну загрозу життю та здоров`ю поліцейських, капітан поліції ОСОБА_1 не контролював поведінку особи, що містила загрозу, та перебував без одягнених засобів індивідуального захисту - шолома (каски), бронежилету, використання яких в даній ситуації вимагалося вищевказаними нормативними актами. Водночас повідомив про неможливість надання до суду доказів ознайомлення позивача з оспорюваним наказом та актом, оскільки підтвердження знаходяться в матеріалах особової справи ОСОБА_1 . Так, у зв`язку зі збройною агресією Російської федерації проти України та зведенням воєнного стану в Україні, ГУНП в Полтавській області вжито заходів для збереження наявної в органі поліції документації, у тому числі й особових справ поліцейських. Таким чином, вказаний факт на даний час унеможливлює доступ до них /а.с.56-62/.

Кременчуцьке РУ поліції своїм правом на надання відзиву на позовну заяву не скористалось.

Згідно з частиною п`ятою статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Статтею 258 КАС України визначено, що суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

За відсутності клопотань сторін про розгляд справи у відкритому судовому засіданні чи за правилами загального позовного провадження, зважаючи на достатність наданих сторонами доказів та повідомлених обставин, суд розглянув справу у порядку письмового провадження.

Дослідивши письмові докази, суд встановив такі обставини справи та відповідні до них правовідносини.

Так, відповідно до пояснень, наданих поліцейськими у межах службового розслідування встановлено, що 22.05.2021, о 800 згідно розстановки нарядів Кременчуцького РУП ГУНП на чергування у якості чергового по підрозділу заступив старший інспектор-черговий чергової частини СМ Кременчуцького РУП ГУНП капітан поліції ОСОБА_3 , в якості його помічника - помічник чергового чергової частини СМ Кременчуцького РУП ГУНП старший сержант поліції ОСОБА_4 , в якості слідчого СОГ - слідчий СВ Кременчуцького РУП ГУНП лейтенант поліції ОСОБА_5 , в якості чергового оперуповноваженого - оперуповноважений сектору розшуку злочинців і зниклих громадян ВКП Кременчуцького РУП ГУНП старший лейтенант поліції ОСОБА_6 , які після проведеного інструктажу з питань дотримання заходів безпеки при поводженні з вогнепальною зброєю начальником Кременчуцького РУП ГУНП полковником поліції ОСОБА_7 отримали спецзасоби, зброю та приступили до виконання обов`язків.

Під час чергування, 22.05.2021 до Кременчуцького РУП ГУНП від оператора « 102» надійшло повідомлення про те, що хворий, який перебуває на стаціонарному лікуванні у палаті №7 гнійно-септичного відділення КНМП «Лікарня інтенсивного лікування Кременчуцька», зберігає предмет, ззовні схожий на пістолет.

Слідчо-оперативною групою у складі капітана поліції ОСОБА_1 , старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 та лейтенанта поліції ОСОБА_5 було здійснено виїзд на місце події.

Під час проведення слідчих дій у приміщенні гнійно-септичного відділення КНМП «Лікарня інтенсивного лікування Кременчуцька» до капітана поліції ОСОБА_1 звернувся медичний працівник приймального відділення та попрохав провести профілактичну бесіду з чоловіком, який звернувся до лікарні та перебував у стані алкогольного сп`яніння, виражався нецензурною лайкою в адресу медичних працівників та бив ногами двері приймального відділення.

В подальшому капітан поліції ОСОБА_1 разом з старшим лейтенантом ОСОБА_6 підійшли до приймального відділення, де виявили громадянина, який назвався ОСОБА_2 , який перебував у стані алкогольного сп`яніння та поводився зухвало. Поліцейськими з чоловіком було проведено профілактичну бесіду.

Далі поліцейські повернулись до гнійно-септичного відділення, де завершили проведення слідчих дій.

Після завершення проведення слідчих дій ОСОБА_1 разом з ОСОБА_5 направились до службового автомобіля. Пройшовши приймальне відділення та вийшовши з приміщення останні почули крики та нецензурну лайку. Повернувшись до приймального відділення ОСОБА_1 повторно зробив зауваження чоловіку, який раніше назвався ОСОБА_2 та запропонував останньому заспокоїтись. В цей час ОСОБА_2 наніс удар лівою рукою в область обличчя, а саме по носу капітану ОСОБА_1 . Внаслідок нанесеного удару у ОСОБА_1 з носа пішла кров.

В цей час лейтенант поліції ОСОБА_5 спільно з капітаном поліції ОСОБА_1 застосували відносно ОСОБА_2 фізичну силу, після чого наділи на останнього кайданки.

Далі лейтенант поліції ОСОБА_5 зателефонував на лінію « 102» та повідомив про факт отримання тілесних ушкоджень капітаном поліції ОСОБА_1 .

Капітан поліції ОСОБА_1 22.05.2021 звернувся до приймального відділення КНМП «Лікарня інтенсивного лікування Кременчуцька» за медичною допомогою та був направлений для подальшого лікування до ЛОРа за місцем проживання або роботи. За результатами огляду лікарем встановлено діагноз забій перенісся. Носова кровотеча.

22.05.2021 заступником начальника УКЗ-начальником відділу ІОС ГУНП в Полтавській області складено інформаційну довідку, адресовану т.в.о. начальника Департаменту головної інспекції НПУ, в якій крім іншого зазначено, що 22.05.2021 до ГУНП в Полтавській області надійшла інформація про заподіяння тілесних ушкоджень старшому спеціалісту-криміналісту сектору криміналістичного забезпечення слідчого відділу Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області капітану поліції ОСОБА_1 /а.с. 92-93/.

24.05.2021 року начальником Кременчуцького районного управління поліції винесено наказ №103 "Про створення комісії щодо розслідування нещасного випадку із працівником Кременчуцького РУП ГУНП, відповідно до вимог Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими затвердженого Наказом МВС України від 05.10.2020 №705 /а.с. 151/.

31.05.20221 року начальником ГУНП в Полтавській області винесено Наказ від 31.05.2021 №533 "Про призначення та проведення службового розслідування", яким крім іншого призначено службове розслідування та дорученого його провести визначеній таким наказом дисциплінарній комісії, відповідно до вимог п.1 р. ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 №893 /а.с. 91/.

У ході службового розслідування були опитані присутні на час травмування на місці події капітана поліції ОСОБА_1 слідчий слідчого відділу Кременчуцького РУП ГУНП лейтенант поліції ОСОБА_5 , старший уповноважений сектору розшуку злочинців і зниклих громадян ВКП Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області старший лейтенант поліції ОСОБА_6 , а також сам капітан поліції ОСОБА_1

25.06.2021 року начальником ГУНП в Полтавській області затверджено висновок службового розслідування за фактом заподіяння тілесних ушкоджень старшому спеціалісту - криміналісту сектору криміналістичного забезпечення СВ Кременчуцького РУП ГУНП капітану поліції ОСОБА_1 /а.с. 75-85/.

Таким висновком резюмовано, зокрема, що:

дії капітана поліції ОСОБА_1 визнати такими, що відповідають вимогам до поліцейського заходу та не суперечать вимогам Закону України "Про Національну поліцію";

в діях капітана поліції ОСОБА_1 маються ознаки дисциплінарного проступку;

за порушення службової дисципліни, недотримання вимог п.п. 1, 2 п.1 ст.18 Закону України "Про Національну поліцію", п.п. 2, 4, 8, 9 п. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, п. 1 р.II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, п. 10, п. 12 р XIII Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 № 357 та не вжиття заходів спрямованих на забезпечення особистої безпеки, заслуговує на притягнення до дисциплінарної відповідальності старший спеціаліст - криміналіст сектору кримінального з печення слідчого відділу Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавські області капітан поліції ОСОБА_1 . Однак, враховуючи, що він вчинив незначний проступок, керуючись п.п. 8, 11 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, обмежитися його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.

Супровідним листом №1155/115/12/01-2021 від 30.06.2021 року начальником кадрового забезпечення ГУ НП в Полтавській області полковником поліції ОСОБА_8 направлено на адресу начальника УЛМТЗ ГУНП в Полтавській області полковнику поліції ОСОБА_9 копію висновку службового розслідування за фактом заподіяння тілесних ушкоджень старшому спеціалісту-криміналісту СКЗ СВ Кременчуцького РУП ГУНП капітану поліції ОСОБА_1 , для вирішення питання про надання кваліфікації тілесним ушкодженням капітана поліції ОСОБА_1 , відповідно до вимог Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися із поліцейськими, затвердженого наказом МВС України від 05.10.2020 №705 /а.с. 130/.

Головним управлінням Національної поліції в Полтавській області винесено Наказ № 1351 від 01.07.2021 "Про порушення службової дисципліни, притягнення до дисциплінарної відповідальності", яким, крім іншого, притягнено до дисциплінарної відповідальності старшого спеціаліста-криміналіста СКЗ слідчого відділу Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_1 /а.с. 86-90/.

Т.в.о. начальника Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області майором поліції Андрієм Власенко затверджено Акт №7 (форма Н-1/НПВ) розслідування нещасного випадку, який складено Комісією Кременчуцького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області, що стався 22.05.2021 року близько 17 години 00 хвилин зі старшим спеціалістом-криміналістом СКЗ слідчого відділу Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області капітаном поліції ОСОБА_1 /а.с. 131-138/.

Відомості про ознайомлення позивача з наказом та актом, що оспорюються в межах даної справи, відповідачем не надано, натомість повідомлено про неможливість надання до суду доказів ознайомлення позивача з оспорюваним наказом та актом, оскільки підтвердження знаходяться в матеріалах особової справи ОСОБА_1 . Так, у зв`язку зі збройною агресією Російської федерації проти України та введенням воєнного стану в Україні, ГУНП в Полтавській області вжито заходів для збереження наявної в органі поліції документації, у тому числі й особових справ поліцейських.

Викладена обставина судом оцінюється критично, оскільки копія ухвали про відкриття провадження у даній справі отримана відповідачем1 01 лютого 2022 року /а.с.53/, тобто задовго до введення воєнного стану в Україні у зв`язку зі збройною агресією Російської федерації проти України. Підстав неможливості надати відповідні документи до настання цієї події відповідачем не надано, як і не надано належних та допустимих доказів в підтвердження обставин, на які посилається представник відповідача у відзиві в частині "неможливості подати у зв`язку із вжиттям заходів для збереження наявної в органах поліції документації і таким чином, даний факт на даний час унеможливлює доступ до них".

29.11.2021 року т.в.о. начальника Кременчуцького відділу поліції ГУНП в Полтавській області надано представнику позивача відповідь на його запит в якому повідомлено, що службове розслідування за фактом заподіяння тілесних ушкоджень старшому спеціалісту-криміналісту сектору криміналістичного забезпечення ОСОБА_1 Кременчуцьким РУП ГУНП в Полтавській області не проводилося /а.с. 13/.

Вважаючи Наказ №1351 від 01.07.2021 "Про порушення службової дисципліни, притягнення до дисциплінарної відповідальності" та акт №7 (форма Н-1/НПВ) від 04 листопада 2021 року протиправними, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію" від 2 липня 2015 року № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII) поліцейський зобов`язаний, зокрема неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

Частинами 1, 2 статті 19 Закону № 580-VIII, визначено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Згідно зі статтею 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут) службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського, зокрема сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.

Згідно зі статтями 11, 12, 13 Дисциплінарного статуту відповідальність поліцейського за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися види дисциплінарних стягнень, зазначені в ст. 13 Дисциплінарного статуту.

Відповідно до пункту 11 статті 19 Дисциплінарного статуту, у разі вчинення поліцейським незначного проступку керівник може обмежитися його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.

Відповідно до статей 14, 15 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є, зокрема рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування.

Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначає Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 07 листопада 2018 року № 893 (далі - Порядок).

Відповідно до пункту 1 розділу ІІ Порядку службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є, зокрема рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Пунктом 4 розділу ІІ Порядку, визначено, що склад дисциплінарної комісії визначається з урахуванням вимог статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Порядок утворення дисциплінарних комісій та їх повноваження визначено Положенням про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 (далі - Положення).

Відповідно до пунктів 1, 4 розділу ІІ Положення персональний склад дисциплінарних комісій із проведення службових розслідувань за відомостями про порушення поліцейським посадових (функціональних) обов`язків, наказів безпосереднього керівника, втрату службового посвідчення та (або) спеціального жетона (знака) формується із числа поліцейських та працівників органу (підрозділу) поліції, в якому проходить службу зазначений поліцейський.

До складу дисциплінарних комісій, що проводять службові розслідування за відомостями про порушення поліцейським службової дисципліни, що призвело до поранення (контузії, травми чи каліцтва) або загибелі поліцейського, включаються працівники підрозділів з охорони праці.

Таким чином, положення ст. 14 та ст. 15 Закону № 2237-VІІІ визначають діяльність утвореного належного складу дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського, підстави та порядок призначення службового розслідування із визначенням відповідної мети, щодо своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Відповідно, за наслідками проведеного службового розслідування згідно розділу VI Порядку №893 підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія. У разі якщо за результатами службового розслідування в діях поліцейського встановлено склад дисциплінарного проступку, дисциплінарна комісія разом з висновком службового розслідування подає уповноваженому керівнику проект наказу про накладення на цього поліцейського дисциплінарного стягнення (п. 7 розділу VI Порядку №893).

Висновок службового розслідування затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника. Враховуючи думку членів дисциплінарної комісії та на підставі поданих матеріалів службового розслідування уповноважений керівник може прийняти рішення про накладення на поліцейського іншого виду дисциплінарного стягнення, що відрізняється від запропонованого дисциплінарною комісією (п. 9 розділу VI Порядку №893).

Як наслідок, згідно положень розділу VII Порядку №893 у разі, якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі, закладі, установі) поліції, ЗВО та особистого ознайомлення поліцейського з ним, що здійснюється кадровим підрозділом органу (підрозділу, закладу, установи), ЗВО за місцем проходження служби зазначеним поліцейським. Таке ознайомлення засвідчується шляхом проставляння поліцейським, притягнутим до дисциплінарної відповідальності, підпису, прізвища та ініціалів на останньому аркуші копії наказу, долученої до його особової справи.

Поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення в порядку та строки, визначені статтею 24 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Таким чином, за наслідками проведеного дисциплінарною комісією службового розслідування щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку поліцейським складається висновок, у разі встановлення в діях (бездіяльності) останнього дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення, відповідно, уповноважений керівник враховуючи всі обставини та характер встановленого проступку та інше, видає наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності із визначенням виду дисциплінарного стягнення.

В даній справі, як зазначено у висновку від 25.06.2021 року, під час проведеного службового розслідування з метою повної, усебічної та об`єктивної перевірки причин та обставин отримання тілесних ушкоджень старшим спеціалістом-криміналістом СКЗ слідчого відділу Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області капітаном поліції ОСОБА_1 , серед іншого, було встановлено в діях останнього, ознаки дисциплінарного проступку, наявність підстав для притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача із застосуванням дисциплінарного стягнення у вигляді попередження та видано спірний наказ №135 від 01.07.2021, що є предметом розгляду у даній справі.

Суд також зазначає, що в ході проведення службового розслідування, відповідно до п.п. 4-5 розділу V Порядку 893, має встановлюватись наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Письмові клопотання поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування, про отримання і долучення до матеріалів службового розслідування документів, отримання додаткових пояснень від інших осіб подаються голові або членам дисциплінарної комісії в межах строку проведення службового розслідування.

Відповідно до п. 7 розділу V Порядку 893 розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження. Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування. У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

З обставин призначеного та проведеного відповідачем службового розслідування вбачається, що розслідування проводилось у формі письмового провадження із збиранням та перевіркою матеріалів і відомостей.

Так, в обґрунтування своєї позиції відповідачем наголошено, що ОСОБА_1 на місці події перебував без засобів індивідуального захисту, що не заперечується самим позивачем по справі.

Більше того, відповідачем1 наголошено, що у своїх поясненнях, відібраних в межах службового розслідування у старшого лейтенанта ОСОБА_6 та лейтенанта поліції ОСОБА_5 , останні зазначили, що вся слідчо-оперативна група перебувала без засобів індивідуального захисту (касок, шоломів).

Таким чином, за твердженням відповідача, незважаючи на те, що дії ОСОБА_2 несли реальну загрозу життю та здоров`ю поліцейських, капітан поліції ОСОБА_1 не контролював поведінку особи, що містила загрозу, та перебував без одягнених засобів індивідуального захисту - шолома (каски), бронежилету, використання яких в даній ситуації вимагалося вищевказаними нормативними актами.

Останнє свідчить про недотримання капітаном поліції Станіченком Є.С. п.п. 1, 2, 4, 8, 9 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 10 Розділу XIII Інструкції.

Надаючи оцінку такому твердженню, суд зазначає наступне.

Згідно з п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції та Присяги поліцейського.

Поліцейський зобов`язаний професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до п.п. 1, 2, 4, 8, 9 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;

9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень.

Відповідно до п. 10 Розділу XIII Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 27.04.2020 № 357 (далі - Інструкція) поліцейські чергової служби органів (підрозділів) поліції під час чергування озброюються пістолетами з двома спорядженими магазинами, а поліцейські, що входять до складу нарядів поліції, крім зазначеного озброєння, - ще й засобами індивідуального захисту бронежилетом та захисним шоломом), активної оборони (гумовим або пластиковим кийком, засобами, спорядженими речовинами сльозогінної та дратівної дії, засобами обмеження рухомості). За необхідності з дозволу начальника органу (підрозділу) поліції їм можуть видаватися автоматична зброя та інші спеціальні засоби, визначені Законом України «Про Національну поліцію».

Відповідно до пп. 6 п. 1 Розділу IX Інструкції працівникам, що перебувають у складі наряду патрульної поліції, ГРПП, УПО, іншого наряду поліції, залученого до системи оперативного реагування, у разі отримання від диспетчера (оперативного чергового) завдання про здійснення реагування на правопорушення або подію, які віднесені до категорій "Альфа" та "Бета", необхідно при безпосередньому контакті зі зловмисниками, дотримуючись особистої безпеки, ужити заходів для припинення правопорушення та їх затримання.

З огляду на те, що відповідачем було отримано інформацію про можливе порушення службової дисципліни, що призвело до отримання тілесних ушкоджень позивача, то відповідачем відповідно до пункту 1 розділу ІІ Порядку №893, правомірно прийнято рішення про призначення службового розслідування.

Позивачем не оскаржено Наказ №533 від 31.05.2021, хоча ним в межах службового розслідування проведеного на підставі вказаного наказу, надавалися письмові пояснення. Доказів скасування вказаного наказу сторонами не надано, матеріали справи не місять.

Позивачем не заперечується заступання ним 22.05.2021 на чергуванні у складі слідчо-оперативної групи Кременчуцького РУП ГУНП.

В той же час, позивачем не надано жодних належних та допустимих обґрунтувань поважності причин невиконання ним заходів безпеки під час несення служби, зокрема відбуття на чергування у складі наряду поліції не озброївшись засобами індивідуального захисту (бронежилетом та захисним шоломом), тобто порушення ним обов`язку неухильно дотримуватися положень нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції.

Таким чином, судом в межах підстав заявлених позивачем у позові, встановлено правомірність винесення відповідачем наказу Головного управління Національної поліції в Полтавській області № 1351 від 01.07.2021 "Про порушення службової дисципліни, притягнення до дисциплінарної відповідальності" в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого спеціаліста-криміналіста СКЗ слідчого відділу Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_1 , а відтак підстав для задоволення позовних вимог в цій частині - не має.

Щодо позовних вимог в частині визнання протиправним та скасування акту №7 (форма Н-1/НПВ) комісії Кременчуцького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області розслідування нещасного випадку від 04 листопада 2021 року, що стався 22.05.2021 року близько 17 години 00 хвилин зі старшим спеціалістом-криміналістом СКЗ слідчого відділу Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області капітаном поліції ОСОБА_1 та зобов`язання Головного управління Національної поліції в Полтавській області повторно провести службове розслідування за фактом травми, отриманої 22.05.2021 року близько 17 години 00 хвилин старшим спеціалістом-криміналістом СКЗ слідчого відділу Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області капітаном поліції ОСОБА_1 та оформити його результати відповідно до вимог Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженого наказом МВС України від 05.10.2020 № 705 та скласти відповідний акт спеціального розслідування нещасного випадку за формою Н-1/ПВ, суд зазначає наступне.

Відповідно до наказу Міністерства внутрішніх справ України від 05.10.2020 № 705, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 17.11.2020 за № 1139/35422, затверджено Порядок розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими (далі-Порядок №705), який визначає процедуру проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими центрального органу управління поліції, територіальних (міжрегіональних) органів (підрозділів) поліції, установ та організацій, що належать до сфери управління Національної поліції України (далі - орган (підрозділ) поліції).

Пунктом 4 розділу І Порядку №705 зазначено, що розслідування проводиться в разі настання нещасного випадку, у тому числі про який своєчасно не повідомлено керівника органу (підрозділу) поліції.

У розумінні положень Порядку №705 нещасний випадок це отримання поліцейським під час проходження служби в поліції травми, тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання (отруєння) та інших отруєнь, сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, самогубства, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрус, зсув, повінь, ураган тощо), контакту з представниками тваринного та рослинного світу, які призвели до втрати працездатності на один день чи більше або смерті, а також зникнення поліцейського.

Строк давності для розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку становить три роки з дня його настання. У разі встановлення факту нещасного випадку рішенням суду розслідування (спеціальне розслідування) нещасного випадку проводиться незалежно від дати його настання (п. 6 розділу І Порядку №705).

Відповідно до розділу ІІ Порядку №705 про кожний нещасний випадок потерпілий поліцейський або особа, яка його виявила, негайно повідомляє прямому керівникові, який, після отримання відомостей про настання нещасного випадку зобов`язаний: терміново організувати надання домедичної допомоги потерпілому поліцейському, забезпечити (за потреби) його направлення до закладу охорони здоров`я; негайно повідомити про нещасний випадок керівникові органу (підрозділу) поліції та посадовій особі з державного нагляду за охороною праці; зберегти до прибуття комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку обстановку та устаткування в такому стані, у якому вони були на момент нещасного випадку (якщо це не загрожує життю чи здоров`ю інших осіб), ужити необхідних заходів для запобігання таким випадкам.

Пунктами 3-7 розділу ІІ Порядку №705 визначено, що керівник органу (підрозділу) поліції, де стався нещасний випадок, наказом не пізніше наступного робочого дня після отримання інформації про нещасний випадок утворює комісію (спеціальну комісію) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку.

Відповідно, до складу комісії з розслідування нещасного випадку, що не стосується спеціального розслідування, входять: 1) керівник (спеціаліст) з державного нагляду за охороною праці або посадова особа, на яку покладено виконання функцій з державного нагляду за охороною праці (голова комісії); 2) керівник (спеціаліст) підрозділу кадрового забезпечення; 3) психолог (у разі спроби самогубства); 4) представник первинної організації профспілки (за згодою); 5) спеціаліст Державної установи «Центр превентивної медицини МВС України» (у разі гострого професійного захворювання (отруєння)); 6) інші посадові особи органів (підрозділів) поліції (за потреби).

За рішенням керівника органу (підрозділу) поліції до складу комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, що стався з потерпілим(и) поліцейським(и) під час виконання завдань, пов`язаних з державною таємницею, включаються особи, які мають відповідну форму допуску.

До складу комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку не може входити прямий керівник потерпілого поліцейського, який організовував та контролював його службову діяльність під час виконання обов`язків, що призвели до настання нещасного випадку в період проходження служби.

Відповідно до п. 1 розділу ІІІ Порядку №705 розслідування нещасного випадку проводиться протягом п`яти робочих днів з дня утворення комісії з розслідування нещасного випадку.

За результатами розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку складається акт розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку за формою Н-1 (далі - акт за формою Н-1) (додаток 2) (п. 4 розділу ІІІ Порядку №705).

За п. 6 розділу ІІІ Порядку №705 комісія (спеціальна комісія) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку зобов`язана, серед іншого: 1) провести засідання, на якому розглянути інформацію про нещасний випадок, розподілити функції між членами комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку та скласти протокол засідання (додаток 3); 2) провести фотографування, обстежити місце нещасного випадку та скласти протокол огляду місця, де стався нещасний випадок (додаток 4); 3) одержати письмові пояснення потерпілого поліцейського, посадових осіб, поліцейських, свідків нещасного випадку (додаток 5); 4) вивчити наявні документи і матеріали стосовно нещасного випадку та надіслати (за потреби) запити відповідним установам, організаціям, закладам щодо надання інформації про нещасний випадок; 5) визначити вид події та причини, що призвели до настання нещасного випадку, згідно з Класифікатором видів подій, причин, що призвели до настання нещасного випадку (додаток 6); 6) визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці; 8) з`ясувати обставини перебування потерпілого поліцейського у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції; учинення ним кримінального, адміністративного правопорушення, дисциплінарного проступку, навмисного заподіяння шкоди своєму здоров`ю або самогубства; 9) установити осіб, які порушили вимоги нормативно-правових актів з охорони праці, та розробити заходи із запобігання таким нещасним випадкам; 10) кваліфікувати нещасний випадок відповідно до обставин: у період проходження служби під час виконання службових обов`язків або не пов`язаний з виконанням службових обов`язків; 11) прийняти рішення шляхом голосування членів комісії (спеціальної комісії), у разі рівної кількості їхніх голосів голос голови комісії (спеціальної комісії) вирішальний; 12) скласти акти за формою Н-1 у кількості примірників, визначених рішенням комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку. У разі групового нещасного випадку скласти акти за формою Н-1 на кожного потерпілого поліцейського. Акти за формою Н-1 прошиваються та скріплюються печаткою органу (підрозділу) поліції; 13) розглянути та підписати примірники актів за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1). У разі незгоди члена комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку із змістом акта за формою Н-1 підписати акти з відміткою про наявність окремої думки. Окрема думка викладається письмово. В окремій думці член комісії (спеціальної комісії) обґрунтовано викладає пропозиції до змісту акта за формою Н-1 (окрема думка додається до акта за формою Н-1 та є його невід`ємною частиною); 14) передати не пізніше наступного робочого дня після підписання актів за формою Н-1 матеріали розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку та примірники актів за формою Н-1 керівникові органу (підрозділу) поліції, що утворив комісію (спеціальну комісію) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, для їх розгляду та затвердження; 15) додержуватися вимог законодавства про інформацію щодо захисту персональних даних потерпілих поліцейських та інших осіб, які зібрані в межах повноважень комісії (спеціальної комісії) під час проведення розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку.

Обставинами настання нещасного випадку в період проходження служби під час виконання службових обов`язків є: 1) виконання потерпілим поліцейським завдань та повноважень поліції, визначених Законом України «Про Національну поліцію», здійснення діяння з припинення правопорушення у вільний від служби час; 2) вплив на потерпілого поліцейського шкідливих чи небезпечних факторів під час виконання завдань та повноважень поліції, визначених Законом України «Про Національну поліцію», унаслідок яких виникло гостре професійне захворювання (отруєння), що підтверджено медичним висновком (п. 7 розділу ІІІ Порядку №705).

Згідно п. 9 розділу ІІІ Порядку №705 керівник органу (підрозділу) поліції, який призначив комісію (спеціальну комісію) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, зобов`язаний: 1) розглянути та затвердити акти за формою Н-1 не пізніше наступного робочого дня після їх підписання комісією (спеціальною комісією) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку; 2) ужити заходів щодо притягнення до відповідальності поліцейських (працівників), дії або бездіяльність яких призвели до настання нещасного випадку (за їх наявності); 3) надіслати матеріали спеціального розслідування нещасного випадку не пізніше трьох робочих днів з дня їх затвердження до сектору державного нагляду за охороною праці Департаменту управління майном Національної поліції України; 4) видати акт за формою Н-1 потерпілому поліцейському (членам його сім`ї чи уповноваженій ним особі) не пізніше трьох робочих днів з дати затвердження; 5) видати протягом двох робочих днів після закінчення розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку наказ про виконання запропонованих комісією (спеціальною комісією) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку заходів із запобігання подібним нещасним випадкам; 6) видати наказ про скасування актів розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку за формою Н-1 та призначити повторне розслідування (у разі встановлення порушень вимог цього Порядку чи інших нормативно-правових актів, за наявності вимоги посадової особи з державного нагляду за охороною праці відповідно до компетенції).

Пунктом 10 розділу ІІІ Порядку №705 визначено перелік документів, які відносяться до матеріалів розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, серед яких, зокрема, належать: повідомлення про нещасний випадок; 2) копія наказу про утворення комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку; 3) протокол засідання комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку; 4) акт (акти) за формою Н-1 (разом з окремою думкою (за наявності), прошитий(ті) та скріплений(ні) печаткою органу (підрозділу) поліції); 6) протокол огляду місця, де стався нещасний випадок; 7) фотознімки з місця нещасного випадку; 8) пояснення потерпілого поліцейського (його представника), посадових осіб, поліцейських, свідків нещасного випадку; 9) висновки, експертизи, рішення, постанови, протоколи (за наявності); 10) копії документів про проходження потерпілим поліцейським навчання та інструктажів з питань охорони праці; 13) висновок про діагноз, причини смерті, характер і ступінь тяжкості травми потерпілого поліцейського; 17) копія висновку службового розслідування.

За п. 1, п. 4, п. 6 розділу IV Порядку №705 контроль за своєчасним та об`єктивним розслідуванням нещасних випадків, підготовкою матеріалів розслідувань, веденням їх обліку, ужиттям заходів щодо усунення причин їх настання здійснюють посадові особи з державного нагляду за охороною праці органу (підрозділу) поліції відповідно до їх компетенції. Матеріали розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку залишаються в органі (підрозділі) поліції і зберігаються протягом 45 років. Акт за формою Н-1 долучається до особової справи потерпілого поліцейського. Облік нещасних випадків, за результатами розслідувань яких складено акти за формою Н-1, здійснюють посадові особи з державного нагляду за охороною праці в журналі обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими (додаток 7).

Таким чином, в разі встановлення наявності обставин отримання поліцейським, зокрема, під час несення ним служби, тілесних ушкоджень, травми, керівником призначається розслідування даного нещасного випадку, що стався з поліцейським, та керівник своїм наказом, не пізніше наступного робочого дня після отримання інформації про нещасний випадок утворює комісію (спеціальну комісію) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку у складі, відповідно до Порядку №705, в ході розслідування відбираються пояснення потерпілого, посадових осіб чи свідків, здійснюється обстеження місця події та складається відповідний протокол. За наслідками розслідування складається акт за формою Н-1.

Комісію щодо розслідування нещасного випадку із працівниками Кременчуцького РУП ГУПН створено згідно Наказу №103 від 24.05.2021. В той час, як Акт №7 розслідування нещасного випадку було затверджено лише 04 листопада 2021 року.

Однак, всупереч вимогам Порядку №705, вказане розслідування не було проведено у встановлений п`ятиденний строк, що свідчить про порушення відповідачем порядку проведення розслідування.

В той же час, відповідачем не надано жодних належних да допустимих доказів в обґрунтування правомірності посилання в Акті №7 розслідування нещасного випадку від 04 листопада 2021 року на висновки службового розслідування, здійсненого відповідно до Порядку №893, проведеного відносно позивача, зокрема щодо припущень відповідача щодо необхідності здійснення позивачем дій у вигляді прикриття ОСОБА_5 перед тим, як він отримав удар в область носу від ОСОБА_2 , з огляду на те, що вказані обставини, а тим більше припущення не можуть входити до обставин, які підлягають встановленню під час службового розслідування, яке проводиться відповідно до вимог Порядку №893. Метою вказаного службового розслідування було встановлення наявності або відсутності фактів, які свідчать про вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, зокрема, як встановлено під час вказаного службового розслідування та не спростовано позивачем - недотримання ОСОБА_1 вимог нормативно-правових актів, які регулюють діяльність поліцейського в частинні не виконання обов`язку із заходів безпеки, а саме не озброєння індивідуальними засобами безпеки під час перебування на чергуванні у складі СОГ.

В той же час, зазначення інших обставин та тим більше тверджень у вказаному висновку, складеному відповідно до вимог Порядку №893 не входять до мети проведення вказаного службового розслідування, а зазначені у висновку від 25.06.2021 є лише припущеннями та братися до уваги, комісією, яка проводила розслідування, відповідно до Порядку №705 і мала закінчити своє розслідування набагато раніше, ніж складено висновок від 25.06.2021 року.

Саме комісія, яка проводить розслідування нещасного випадку у відповідності до Порядку №705 має встановити вказані обставини та визначити вид події та причини, що призвели до настання нещасного випадку, згідно з Класифікатором видів подій, причин, що призвели до настання нещасного випадку.

Щодо самих припущень про необхідність здійснення позивачем дій шляхом прикриття ОСОБА_5 під час нанесення удару кулаком ОСОБА_2 в область носу ОСОБА_1 , то суд зазначає наступне.

Суд наголошує, що в даному випадку перебування без одягнених засобів індивідуального захисту (шолома (каски), бронежилету) об`єктивно не могло захистити позивача від нанесення зловмисником удару в область обличчя, а саме по носу капітану ОСОБА_1 , оскільки перелічені засоби індивідуального захисту забезпечують захист інших частин тіла, аніж ніс.

Більш того, суд наголошує на юридичній неспроможності тверджень, викладених у висновку службового розслідування за фактом заподіяння тілесних ушкоджень старшому спеціалісту-криміналісту СКЗ слідчого відділу Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області капітаном поліції ОСОБА_1 від 25.06.2021, наступного змісту:

"... прорахунки в тактиці дій капітана поліції ОСОБА_10 під час спілкування з громадянином ОСОБА_2 , який вів себе агресивно до працівників поліції, виразилися у невірній оцінці ситуації що склалася. Правопорушник не виконав законі вимоги поліцейських покладених на поліцію повноважень щодо охорони громадського порядку та своїми діями здійснив злісну непокору. Капітан поліції ОСОБА_1 закінчивши розмову, не вжив достатніх заходів для забезпечення особистої безпеки й, в подальшому, залишившись поруч з небезпечною особою, не визначив для себе прикриття в особі лейтенанта поліції ОСОБА_5 , який знаходився поруч з ним, та не переконався у безпечній відстані між громадянином ОСОБА_2 . Зазначене вище не забезпечило необхідний рівень особистої безпеки капітана поліції ОСОБА_1 , який не зміг зреагувати на небезпечні дії та захистити себе від нападу громадянина ОСОБА_2 та отримав тілесні ушкодження".

Викладене є виключно припущенням без належної оцінки швидкості змін у поведінці громадянина ОСОБА_2 в момент завдання травми позивачу, його оцінки як агресивно налаштованої та небезпечної особи. Крім того, сам факт застосування формулювання "не визначив для себе прикриття в особі лейтенанта поліції ОСОБА_5 " судом оцінюється як спосіб перенесення або зменшення рівня відповідальності за незабезпечення особистої безпеки кожним з присутніх за таких обставин поліцейських. Навпаки, виконання позивачем вказаних відповідачем таких дій у вигляді "прикриття в особі лейтенанта поліції ОСОБА_5 " під час замаху рукою та нанесення ОСОБА_2 удару в область перенісся позивача, могло б призвести до травми ОСОБА_5 , замість позивача.

В даній справі, не зважаючи на мету призначення розслідування щодо встановлення причин та обставин отримання тілесних ушкоджень ОСОБА_1 22.05.2021, було призначено службове розслідування відповідно до положень Закону № 2237-VІІІ та Порядку №893, Положення №893, складено висновок службового розслідування від 25.06.2021, на підставі якого і складений акт № 7 (форма Н-1 (НПВ) комісії Кременчуцького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області розслідування нещасного випадку від 04 листопада 2021 року, що стався 22.05.2021 року близько 17 години 00 хвилин зі старшим спеціалістом-криміналістом СКЗ слідчого відділу Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області капітаном поліції Станіченком Євгеном Сергійовичем, однак не в строк та не у відповідності до вимог визначених Порядком №705, без врахування всіх обставин та без зазначення причино-наслідкового зв`язку вчинення позивачем дисциплінарного проступку та нещасним випадкам, зокрема не одягнення шолому та бронежилету та отримання удару в область носа, який не прикривається вказаними засобами індивідуального захисту.

Відповідачем не надано жодних належних підтверджень в обґрунтування його висновку в оскаржуваному Акті, відносно того, що "тілесні ушкодження отриманні ОСОБА_1 внаслідок учинення потерпілим поліцейським діяння, яке є дисциплінарним проступком", які ним зроблені лише на підставі висновків службового розслідування, зробленого відповідно до Порядку №893, метою якого це не могло бути.

Суд зазначає, що в ході розгляду справи представник відповідача1 не надав суду належних та достатніх обґрунтувань проведення розслідування згідно Порядку №705 не в строк встановлений законодавством та без врахування всіх обставин, що мають значення під час складання відповідного акту розслідування нещасного випадку.

Виходячи з вищевикладеного, суд зазначає про проведення розслідування нещасного випадку з порушенням вказаних вище положень чинного законодавства, не дотримання мети проведення розслідування, проведення вказаного розслідування не в строк та без врахування всіх обставин, що мають значення під час складання відповідного акту розслідування нещасного випадку, що є наслідком протиправності акту № 7 (форма Н-1/НПВ) комісії Кременчуцького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області розслідування нещасного випадку від 04 листопада 2021 року, що стався 22.05.2021 року близько 17 години 00 хвилин зі старшим спеціалістом-криміналістом СКЗ слідчого відділу Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області капітаном поліції Станіченком Євгеном Сергійовичем, складеного за результатами такого розслідування.

Надаючи оцінку вимозі зобов`язати Головне управління Національної поліції в Полтавській області повторно провести службове розслідування за фактом травми, отриманої 22.05.2021 року близько 17 години 00 хвилин старшим спеціалістом-криміналістом СКЗ слідчого відділу Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області капітаном поліції Станіченком Євгеном Сергійовичем та оформити його результати відповідно до вимог Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженого наказом МВС України від 05.10.2020 № 705 та скласти відповідний акт спеціального розслідування нещасного випадку за формою Н-1/ПВ, суд зазначає наступне.

За своєю правовою природою, відповідно до норм чинного законодавства, повноваження відповідача щодо складання актів за результатами розслідування нещасного випадку є дискреційним повноваженням та виключною компетенцією уповноваженого органу.

Як випливає зі змісту Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи № R(80)2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Міністрів 11.03.1980 на 316-й нараді, під дискреційним повноваженням слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Адміністративний суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність закріпленим частиною третьою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України критеріям, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями. Завдання адміністративного судочинства полягає не у забезпеченні ефективності державного управління, а в гарантуванні дотримання прав та вимог законодавства, інакше було б порушено принцип розподілу влади.

Принцип розподілу влади заперечує надання адміністративному суду адміністративно-дискреційних повноважень ключовим завданням якого є здійснення правосуддя.

Суд зазначає, що відповідно до першого абзацу частини четвертої статті 245 КАС України у випадку, визначеному пунктом 4 частини другої цієї статті, суд може зобов`язати відповідача - суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

Натомість, другий абзац частини четвертої вищевказаної статті передбачає, що у випадку, якщо прийняття рішення на користь позивача передбачає право суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд, суд зобов`язує суб`єкта владних повноважень вирішити питання, щодо якого звернувся позивач, з урахуванням його правової оцінки, наданої судом у рішенні.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, позовні вимоги про зобов`язання відповідача за результатами розслідування скласти акт за формою Н-1/ПВ є формою втручання в дискреційні повноваження відповідача та виходить за межі завдань адміністративного судочинства, а тому задоволенню не підлягає.

Відтак, суд вважає за необхідне, задовольнивши вищезгадану вимогу частково, зобов`язати відповідача повторно провести службове розслідування за фактом травми, отриманої 22.05.2021 року близько 17 години 00 хвилин старшим спеціалістом-криміналістом СКЗ слідчого відділу Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області капітаном поліції Станіченком Євгеном Сергійовичем та оформити його результати відповідно до вимог Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженого наказом МВС України від 05.10.2020 № 705.

Також суд зазначає, що ч. 1 ст. 77 КАС України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Таким чином, кожна зі сторін по справі має довести ті обставини, на яких ґрунтуються їхні вимоги та заперечення, а також надати до суду належні, достовірні та достатні докази на підтвердження своїх правових позицій.

Згідно ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні (ч.1 ст.90 КАС України). Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності (ч. 3 ст. 90 КАС України).

Відтак, позовні вимоги належить задовольнити частково.

Згідно з частиною першою статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Частиною першою статті 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою встановлюється ставка судового збору в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" установлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01.01.2021 - 2270,00 грн.

Судом встановлено, що позивач звернувся до суду з позовної заявою, яка містить 3 позовні вимоги немайнового характеру, а саме:

- першу основну вимогу - визнати протиправним та скасувати Наказ Головного управління Національної поліції в Полтавській області № 1351 від 01.07.2021 Про порушення службової дисципліни, притягнення до дисциплінарної відповідальності в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого спеціаліста- криміналіста СКЗ слідчого відділу Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області;

- другу основну вимогу - визнати протиправним та скасувати акт № 7 (форма Н-1 (НПВ) комісії Кременчуцького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області розслідування нещасного випадку від 04 листопада 2021 року, що стався 22.05.2021 року близько 17 години 00 хвилин зі старшим спеціалістом-криміналістом СКЗ слідчого відділу Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області капітаном поліції ОСОБА_1

- та третю, що є похідною від другої основної - зобов`язати Головне управління Національної поліції в Полтавській області повторно провести службове розслідування за фактом травми, отриманої 22.05.2021 року близько 17 години 00 хвилин старшим спеціалістом-криміналістом СКЗ слідчого відділу Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області капітаном поліції ОСОБА_1 та оформити його результати відповідно до вимог Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженого наказом МВС України від 05.10.2020 №705 та скласти відповідний акт спеціального розслідування нещасного випадку за формою Н-1/ПВ.

Зважаючи на викладені вище приписи Закону України "Про судовий збір" розмір судового збору за подання до адміністративного суду даного позову становить 1816,00 грн.

Позивач при зверненні до суду сплатив судовий збір у розмірі 908,00 грн та 992,40 грн /а.с. 23, 35, 48-49/.

Згідно з пунктом і ч.1 ст. 7 ЗУ "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі зменшення розміру позовних вимог або внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом. Згідно із ч. 2 ст. 7 вказаного Закону у випадках, установлених п. 1 частини першої цієї статті, судовий збір повертається в розмірі переплаченої суми; в інших випадках, установлених ч.1 цієї статті, - повністю.

Таким чином, враховуючи те, що позивачем внесено судовий збір в більшому розмірі, ніж встановлено законом, буде повернуто йому судовий збір у розмірі переплаченої суми - 84,40 грн після надходження відповідної окремої заяви від особи, яка його сплатила.

Згідно з частиною третьою статті 139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Отже, суд вважає за необхідне стягнути на користь позивача витрати зі сплати судового збору в розмірі 908,00 грн за рахунок бюджетних асигнувань з Головного управління Національної поліції в Полтавській області.

Керуючись статтями 241-245 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Полтавській області (вул. Пушкіна, буд. 83, м. Полтава, 36000, ідентифікаційний код 40108630), Кременчуцького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області (вул. 29 Вересня, буд. 6, м. Кременчук, Полтавська область, 39600) про визнання протиправними та скасування наказу та акту, зобов`язання вчинити дії задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати акт №7 (форма Н-1/НПВ) комісії Кременчуцького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області розслідування нещасного випадку від 04 листопада 2021 року, що стався 22.05.2021 року близько 17 години 00 хвилин зі старшим спеціалістом-криміналістом СКЗ слідчого відділу Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області капітаном поліції Станіченком Євгеном Сергійовичем.

Зобов`язати Головне управління Національної поліції в Полтавській області повторно провести розслідування за фактом травми, отриманої 22.05.2021 року близько 17 години 00 хвилин старшим спеціалістом-криміналістом СКЗ слідчого відділу Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області капітаном поліції Станіченком Євгеном Сергійовичем та оформити його результати відповідно до вимог Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженого наказом МВС України від 05.10.2020 № 705.

У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції в Полтавській області (вул. Пушкіна, буд. 83, м. Полтава, 36000, ідентифікаційний код 40108630) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 908 грн (Дев`ятсот вісім гривень).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Другого апеляційного адміністративного суду в порядку, визначеному ч.8 ст. 18, ч.ч. 7-8 ст. 44 та ст. 297 КАС України, а також з урахуванням особливостей подання апеляційних скарг, встановлених підп. 15.5 підп. 15 п. 1 р. VII КАС України.

Суддя І.Г.Ясиновський