Справа № 120/3678/22
Суддя: Воробйова Інна Анатоліївна
Дата ухвалення: 2022-05-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

м. Вінниця

04 травня 2022 р. Справа № 120/3678/22

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Воробйова Інна Анатоліївна, розглянувши матеріали позовної заяви:

за позовом: ОСОБА_1

до: Пенсійного фонду України, Управління соціального захисту населення

про: визнаня протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшли матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Пенсійного фонду України, Управління соціального захисту населення про визнаня протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії.

Ознайомившись з позовною заявою і доданими до неї матеріалами, доходжу до висновку, що позовну заяву належить повернути позивачу з огляду на наступне.

Частиною другою статті 160 КАС України визначено, що позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Стаття 55 КАС України вказує, що сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Положеннями статті 59 КАС України встановлено, що повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені, зокрема, довіреністю фізичної або юридичної особи. Довіреність фізичної особи повинна бути посвідчена нотаріально або, у визначених законом випадках, іншою особою.

Із процитованого видно, що законодавець наділив правом звернення до суду осіб або самостійно, або через представника.

В свою чергу у разі подання позову представником інформація про нього повинна бути зазначена у позовній заяві згідно ч. 6 ст. 160 КАС України, а також до позовної заяви мають бути надані належні докази на підтвердження повноважень такого представника.

Відповідно до ч. 10 ст. 44 КАС України, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Отже, особистий підпис учасника справи на поданій ним до суду заяві є обов`язковим реквізитом такої заяви (позовної заяви), який надає їй юридичної сили та підтверджує власне волевиявлення відповідної особи, яка звертається до суду, на вчинення певної процесуальної дії.

Як видно із поданої позовної заяви вона підписана від імені ОСОБА_1 , тобто вважається поданою особисто. Однак, ознайомившись із підписом позивача на позовній заяві доходжу висновку, що такий підпис вочевидь не є його особистим підписом, позаяк не відповідає тому зразку підпису, який перевірено та посвідчено державним нотаріусом Тульчинської державної нотаріальної контори Тимчик Н.Ф. у довіреності від 31 січня 2020 року.

Така невідповідність підпису позивача є очевидною та не потребує будь-яких спеціальних знань, з огляду на що доходжу до переконання про те, що позовна заява від імені позивача підписана іншою особою, відомості про яку в позовній заяві відсутні.

В той же час враховую, що вчинений на позовній заяві підпис візуально є ідентичним підпису представника ОСОБА_1 Аврамича Андрія Станіславовича, на ім`я якого, власне, і була видана нотаріально посвідчена довіреність від 31.01.2020, фотокопія якої наявна в позовних матеріалах. Про те, що такий підпис є схожим на підпис саме ОСОБА_2 свідчать й ряд інших заяв, поданих до суду та відомості про які наявні у Комп`ютерній програмі «Діловодство спеціалізованого суду».

Окремо, вказую й на невідповідність номеру РНОКПП ОСОБА_1 зазначену в позовній заяві, оскільки в довіреності вказаний номер , в той час , як в позові .

При цьому зазначаю й про те, що дійсно виходячи зі змісту копії довіреності від 31.01.2020 року, Аврамич А.С. наділений повноваженнями та правом підписання і подання від імені ОСОБА_1 позовних заяв та інших документів. Однак, під підписом зазначається саме та особа, яка здійснює власноручний підпис.

Крім того, реалізувати таке право у цій справі дана особа могла лише за умови підтвердження своїх повноважень належними документами, якими виходячи зі змісту статті 59 КАС України є оригінал або належним чином посвідчена копія довіреності на представника.

Проте, наявна в позовних матеріалах фотокопія довіреності є незавіреною у встановленому законом порядку, тому не може вважатися тим належним документом, який би підтверджував повноваження представника на підписання позовної заяви.

Згідно з позицією Великої Палати Верховного Суду реалізація права на звернення до суду є процесуальною дією, яка має здійснюватися самою особою у порядку самопредставництва або її процесуальним представником (постанови від 13 березня 2018 року у справі № 914/2772/16; від 21 березня 2018 року у справі № 914/2771/16).

Відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

З огляду на викладене, оскільки подана до суду позовна заява від імені фізичної особи ОСОБА_1 підписана не ним особисто, а іншою особою, право якої на вчинення таких дій від імені позивача не підтверджено у встановленому законом порядку, тому наявні підстави для повернення такої позовної заяви позивачу.

Як зазначає Європейський суд з прав людини в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі "Пелевін проти України" (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України" (пункт 31), право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою: регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Окрім того, відповідно до ч. 8 ст. 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права позивача на повторне звернення із цим позовом до суду. Отже, повернення судом позовної заяви в цьому випадку не є обмеженням доступу до суду (зокрема, що гарантовано статтею 5 КАС України). А тому позивач має право повторно звернутися до суду як самостійно так і через представника, який, в свою чергу, зобов`язаний підтвердити обсяг своїх повноважень щодо підписання позовної заяви належними доказами.

За правилами, передбаченими ч. 5 та 6 ст. 169 КАС України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу.

Керуючись ст.ст. 18, 169, 186, 254 КАС України,

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Пенсійного фонду України, Управління соціального захисту населення про визнаня протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії разом з доданими до неї матеріалами повернути особі, яка її подала.

2. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Воробйова Інна Анатоліївна