Справа № 420/1362/22
Суддя: Катаєва Е.В.
Дата ухвалення: 2022-05-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/1362/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 травня 2022 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Катаєвої Е.В.,

розглянувши у письмовому провадженні в місті Одесі справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «СВС АГРОХІМСТАНДАРТ» (вул. Пантелеймонівська, 101, кв.30, м. Одеса, 65007) до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (вул. Смоленська, 19, м. Київ, 03057) про визнання протиправним та скасування рішення,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Одеського окружного адміністративного суду знаходиться справа за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «СВС АГРОХІМСТАНДАРТ» (далі ТОВ «СВС АГРОХІМСТАНДАРТ») до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі НКРЕКП), в якому позивач просить: визнати протиправним та скасувати постанову відповідача №2945 від 22.12.2021 року про накладення штрафу у розмірі 85000грн.

Позивач вказує, що оскаржувана постанова прийнята на підставі Акту проведення позапланової невиїзної перевірки від 30.11.2021 року №670, згідно з яким ТОВ «СВС Агрохімстандарт» не дотримано вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

Закон України від 22.09.2016 року №1540-VІІІ «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» (далі - Закон №1540-VІІІ) визначає правовий статус Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (Регулятор), її завдання, функції, повноваження та порядок їх здійснення.

Відповідно до статті 19 Закону №1540-VІІІ Регулятор здійснює державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок відповідно до затверджених ним порядків контролю.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначив, що Регулятор жодним чином не повідомив його про підстави проведення позапланової невиїзної перевірки, також підстави для проведення вказаної перевірки не зазначено у Постанові НКРЕКП №2088 від 10.11.2021 року, яку було опубліковано на сайті НКРЕКП, зазначена Постанова містить лише перелік суб`єктів щодо яких прийняте рішення про проведення перевірки без зазначення підстав її проведення.

У порушення п.5 ч.8 ст. 19 Закону йому не було направлено акт перевірки. Акт ним не отриманий. Про його існування дізнався при отриманні оскаржуваної постанови.

Також позивач вказує, що його права були порушені тим, що він не був запрошений на відкриті слухання Акту перевірки. Таке право надано у відповідності до ч.3 ст. 14 Закону. Крім того, постановою НКРЕКП № 2133 від 06.12.2016 року затверджено Регламент Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, відповідно до п.7.5 якого учасниками засідання, є особи, які звернулися до НКРЕКП із заявою про видачу ліцензії, ліцензіати, споживачі, особи, залучені до участі в розгляді питань (свідки, експерти, перекладачі), та інші заінтересовані особи. При цьому згідно з п. 7.7. Регламенту участь запрошених представників ліцензіатів або посадової особи ліцензіата є обов`язковою при розгляді питань щодо застосування санкцій до ліцензіатів, тобто участь представника ТОВ «СВС АГРОХІМСТАНДАРТ» у засіданні НКРЕКП була обов`язковою, але він був позбавлений права надавати пояснення.

На думку позивача відповідачем порушений порядок складання документів та їх видів, що потягло неправомірне накладення штрафних санкцій на ТОВ «СВС АГРОХІМСТАНДАРТ».

Відповідач в оскаржуваній постанові одночасно застосував штраф до ТОВ «СВС АГРОХІМСТАНДАРТ» та пунктом 2 постанови зобов`язав до 25.01.2022 року надати форми звітності, але вказані вимоги викладаються в іншому документі - розпорядженні (приписі) про усунення порушень.

Згідно з положеннями ч.1 ст.12 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» невиконання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виявлених під час здійснення заходу державного нагляду (контролю), тягне за собою застосування до суб`єкта господарювання штрафних санкцій у порядку, встановленому законом.

При цьому ч.11 ст.7 вказаного Закону визначено, що у разі виконання в повному обсязі та у встановлений строк припису, розпорядження, рішення, іншого розпорядчого документа про усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу нагляду (контролю), фінансові та адміністративні санкції, заходи реагування до суб`єкта господарювання,його посадових осіб не застосовуються.

Тобто, положеннями чинного законодавства визначено, що у разі виконання в повному обсязі та у встановлений строк припису про усунення порушень, фінансові та адміністративні санкції до суб`єкта господарювання не застосовуються.

Але НКРЕКП не було надано можливості ТОВ «СВС АГРОХІМСТАНДАРТ» добровільно виконати виявлені порушення та уникнути санкцій, оскільки вони були вже застосовані.

Позивач вказує, що ним після отримання 18.01.2022 року оскаржуваної Постанови № 2945 від 22.12.2021року, в установлений Регулятором у цій постанові строк - до 25 січня 2022 року, було подано форму звітності №3а-НКРЕКП за період з липня 2021року по грудень 2021 року включно у форматі "xls" з накладенням кваліфікованого електронного підпису уповноваженої особи.

Крім того, у оскаржуваній Постанові зазначено, що ТОВ «СВС АГРОХІМСТАНДАРТ» не подано форму звітності №З-НКРЕКП моніторинг-постачання (місячна), проте не зазначено за який саме період на думку Регулятора не було подано вказану форму звітності. Натомість, відповідно до роздруківки листа ТОВ «СВС АГРОХІМСТАНДАРТ» від 19.08.2021 року, до відповідача на електронну адресу: monitoring_E@nerс.gov.ua надіслано форму звітності №3-НКРЕКП-моніторинг-постачання (місячна) за період з квітня по липень 2021 року включно та вказану звітність отримано про, що свідчить надісланий НКРЕКП лист від 27 серпня 2021 року.

Позивач просить задовольнити позовні вимоги та врахувати судову практику, а саме правові висновки Верховного Суду щодо спірних правовідносин, викладених у постановах від 12.01.2022 року у справі №240/5272/19, від 30.09.2020 у справі №160/3512/19, від 24.11.2021 року у справі №620/995/19, згідно з якими відповідає повинен був видати розпорядження про усунення порушень та надати можливість уникнути застосування штрафних санкцій.

Ухвалою суду від 25.01.2022 року позовна заява залишена без руху, позивачу наданий строк для усунення недоліків позову.

Ухвалою суду від 14.02.20228 року позовна заява прийнята до розгляду, відкрито провадження по справі та вирішено розгляд справи здійснити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Ухвалою суду від 04.04.2022 року продовжений Національній комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг строк на подання відзиву на позов по справі до 20.04.2022 року. Відмовлено у задоволенні клопотання в частині відкладення розгляду справи до закінчення дії Закону України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», з урахуванням вимог закону України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні». Зупинено провадження у справі до 20.04.2022 року.

Ухвалою суду від 04.05.2022 року поновлено провадження у справі.

Представник відповідача надав до суду відзив на адміністративний позов (а.с.55-63), в якому просив відмовити у задоволенні позовних вимог та зазначив, що НКРЕКП як Регулятор не порушувало прав позивача, перевірка та акти прийняті у відповідності до норм законодавства.

Зокрема, відповідно до ст.19 Закону №1540-VІІІ позапланова невиїзна перевірка суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, може проводитися без попередження заздалегідь.

Що стосується направлення позивачу акту перевірки, то представник відповідача вказав, що Акт перевiрки №670 було оприлюднено на офiцiйному вебсайтi НКРЕКП 01.12.2021 року та листом вiд 02.12.2021 №2597/14.2.2/5-21 направлено ТОВ «СВС АГРОХІМСТАНДАРТ» за адресою: м. Одеса, вул. Пантелеймонiвська, бул.101, кв.30. Пояснень чи обґрунтувань вiд ТОВ «СВС АГРОХІМСТАНДАРТ» до Акту перевiрки №670, до НКРЕКП не надходило. Також представник зазначив, що станом на 22.02.2022 року Акт перевiрки №670 до НКРЕКП не повернувся.

Між тим, засiдання Регулятора проводяться у формi вiдкритих слухань. Вiдповiдно до пункту 6.5 Регламенту Нацiональної Koмісії, що здiйснює державне реryлювання у сферах енергетики та комунaльних послуг, затвердженого постановою НКРЕКП вiд 06.12.2016 №2133 (далі Регламент НКРЕКП), перелiк питань, що виносяться на розгляд НКРЕКП, оприлюднюється на офiцiйному веб-сайтi НКРЕКП не пiзнiше як за три робочi днi до дня проведення засiдання. На сайтi 16.12.2021 було опублiковано iнформацiю щодо порядку денного засiдання на 22.12.2021, зокрема, щодо розгляду питання 42 «Про недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії ліцензіатами», в тому числі ТОВ «СВС АГРОХІМСТАНДАРТ».

Враховуючи вказані обставини представник відповідача вважає, що позивач був проінформований про дату та час проведення засідання Комісії, на якому розглядалось питання щодо позивача та міг надати пояснення.

Також представник відповідача вважає неспроможним посилання позивача на те, що його не повідомлено про підстави перевірки, які також не зазначені у постанови №2088, оскільки предметом розгляду у справі є постанова №2945 про накладення штрафних санкцій, а не постанова №2088.

Санкції застосовані до відповідача за ненадання форми звітності за липень, серпень, вересень 2021 року відповідно до постанов НКРЕКП від 29.03.2019 року №450 та від 28.02.2019 року №282. Представник стверджує, що розмір штрафу є дискреційним повноваженням НКРЕКП.

У відзиві на позов представник відповідача звертає увагу на безпідставність доводів позивача про необхідність складання НКРЕКП розпорядження про усунення виявлених порушень, замiсть постанови про накладення штрафу з посиланням на норми законів України «Про ліцензування видів господарської діяльності» та «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», оскільки 29.12.2019 набрав чинностi Закон України «Про внесення змiн до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення конституцiйних принципiв у сферах енергетики та комунальних послуг», яким доповнено ч.2 ст.2 «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», яка визначає сфери правовідносин, на які дія цього Закону не поширюється. Тобто з 29.12.2019 року дія цього Закону не поширюється на спірні правовідносини.

На думку представника відповідача з цих підстав посилання позивача на постанови Верховного Суду по справам №240/5272/19, № 160/3512/19, №620/995/19 не мають для суду жодної преюдіції, оскільки правовідносини по вказаним справам виникли до внесення змін в законодавство.

Позивач подав до суду додаткові пояснення, в яких зазначив, що відповідачем при проведенні перевірки не були об`єктивно враховані усі обставини, які призвели до існуючих наслідків та не було досліджено наявність вини позивача, як основного елементу правопорушення. Постанова № 2945 від 22.12.2021 року не містить жодного обґрунтування щодо тяжкості вчиненого Ліцензіатом правопорушення та відповідності вчиненого правопорушення розміру штрафу, що суперечить вимогам ст.22 Закону № 1540 та п.8.1 Порядку № 428, якими визначений принцип пропорційності порушення і покарання, який при застосуванні санкцій зумовлює обов`язок НКРЕКП, при визначенні розміру санкції, обґрунтовувати в своєму рішенні ступень тяжкості вчиненого правопорушення та його небезпечність, пом`якшуючі та обтяжуючі обставини. Поведінка правопорушника, спрямована на зменшення негативних наслідків правопорушення, негайне припинення правопорушення після його виявлення, сприяння виявленню правопорушення Регулятором, під час перевірки вважаються пом`якшуючими обставинами. На думку позивача обмежуючим фактором для рішень представників влади згідно з визначенням дискреційних повноважень є закон і справедливість. Представник позивача вважає, що оскаржувана постанова є неправомірною та підлягає скасуванню, просив задовольнити позовні вимоги.

Справа розглянута у письмовому провадженні.

Судом встановлено, що позивач - ТОВ «СВС АГРОХІМСТАНДАРТ» зареєстроване в ЄДРЮО,ФОП та ГФ як юридичну особу 25.07.1997 року. Основним видом економічної діяльності є 46.71 Оптова торгівля твердим, рідким, газоподібним паливом і подібними продуктами. На час спірних правовідносин ТОВ «СВС АГРОХІМСТАНДАРТ» - ліцензіат у сфері енергетики.

Відповідач НКРЕКП - суб`єкт владних повноважень. Згідно зі ст.1 Закону №1540-VІІІ НКРЕКП (далі - Регулятор), є постійно діючим центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який утворюється Кабінетом Міністрів України.

Особливості спеціального статусу Регулятора обумовлюються його завданнями і повноваженнями та визначаються цим Законом, іншими актами законодавства і полягають, зокрема, в особливостях організації та порядку діяльності Регулятора, в особливому порядку призначення членів Регулятора та припинення ними повноважень, у спеціальних процесуальних засадах діяльності Регулятора та гарантії незалежності в прийнятті ним рішень у межах повноважень, визначених законом, встановленні умов оплати праці членів та працівників Регулятора. Регулятор є колегіальним органом, що здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг. Регулятор є юридичною особою публічного права.

Статтями 2,3,4 Закону №1540-VІІІ визначені сфера діяльності, мета, форми діяльності Регулятора, його основні завдання та принципи діяльності.

Відповідно до ст.19 Закону Регулятор здійснює державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок відповідно до затверджених ним порядків контролю. Перевірка проводиться на підставі рішення Регулятора. Для проведення перевірки створюється комісія з перевірки, що складається не менш як із трьох представників центрального апарату та/або територіальних органів Регулятора.

Судом встановлено, що на підставі постанови №2088 від 10.11.2021 року, посвідчень на проведення позапланової перевірки від 22.11.2021 року №768 посадовими особами НКРЕКП з 29.11.2021 по 30.11.2021 року проведена невиїзна позапланова перевірка позивача, за результатами якої складений акт №670 від 30.11.2021 року.

В акті №670 від 30.11.2021 року зазначено, що на засіданні НКРЕКП, що проводилось у формі відкритого слухання 10.11.2021 року, прийнято постанову НКРЕКП від 10.11.2021 року №2088 «Про проведення позапланової невиїзної перевірки ТОВ «СВС АГРОХІМСТАНДАРТ», відповідно до якої передбачено проведення позапланової невиїзної перевірки ТОВ «СВС АГРОХІМСТАНДАРТ» у частині питань, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, а саме, у частині надання до НКРЕКП звітності в обсягах та у строки встановлені НКРЕКП.

В акті також зазначено: перевіркою встановлено, що ТОВ «СВС АГРОХІМСТАВДАН»:

- не подало до НКРЕКП форму звітності №3а-НКРЕКП в електронному вигляді (файл Exсel) згідно з формою, розробленою НКРЕКП) на адресу: з накладенням кваліфікованого електронного підпису керівника (власника) лідензіата (або іншої уповноваженої особи) та/або кваліфікованої електронної печатки ліцензіата за липень, серпень, вересень 2021року, чим порушено п.2.2 глави 2 Інструкції НКРЕКП у частині подання форми звітності № 3а-НКРЕКП до НКРЕКП щомісячно до 25 числа місяця, наступного за звітним періодом; п.2.3 глави 2 Інструкції №3а-НКРЕКП у частині подання форми звітності №3а-НКРЕКП ліцензіатом до НКРЕКІІ в електронному вигляді (файл Excel, згідно з формою, розробленою НКРЕКП) на адресу: з накладенням кваліфікованого електронного надпису керівника (власника) ліцензіата (або іншої уповноваженої особи) та/або кваліфікованої електронної печатки ліцензіата з дотриманням вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги»;

- не подало до НКРЕКП форму звітності №3-НКРЕКП - моніторинг в електронному вигляді у форматі «xls» або «xlsx» на адресу: monitoring_E@nerс.gov.ua з накладенням кваліфікованого електронного підпису уповноваженої особи ліцензіата та/або кваліфікованої електронної печатки ліцензіата та без накладання кваліфікованого електронного підпису та/або кваліфікованої електронної печатки ліцензіата за липень, серпень, вересень 2021року, чим порушено п.2.1 глави 2 Інструкції № 3-НКРЕКП-моніторинг щодо обов`язку електропостачальника подавати до НКРЕКП щомісяця до 25 числа місяця, наступною за звітним періодом форму звітності №3-НКРЕКП-моніторинг; п.2.3 глави 2 Інструкції №3-НКРЕКП-моніторинг щодо надсилання електропостачальником форми звітності №3-НКРЕКП-моніторинг до НКРЕКП в електронному вигляді у форматі «xls» або «xlsx» на адресу: monitoring_E@nerс.gov.ua у двох примірниках з накладенням кваліфікованого електронного підпису уповноваженої особи ліцензіата та/або кваліфікованої електронної печатки ліцензіата з дотриманням вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги» та без накладення кваліфікованого електронного підпису та/або кваліфікованої електронної печатки ліцензіата.

22.12.2021 року на підставі Акту №670 від 30.11.2021 року НКРЕКП прийняло постанову №2945 від 22.12.2021 року про накладення на позивача штрафу у розмірі 85000грн.

Також п.2 вказаної постанови зобов`язано ТОВ «СВС АГРОХІМСТАНДАРТ» у строк до 25.01.2022 року надати до НКРЕКП зазначені форми звітності.

Вказана постанова в частині накладення штрафу на позивача прийнята відповідачем на підставі ч.2 ст.22 Закону №1540-VІІІ, ч.3 ст.77 Закону України «Про ринок електричної енергії», якими встановлено, що за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, Регулятор може застосовувати санкції у вигляді, зокрема, накладення штрафу.

Відповідно до ч.2 ст.77 Закону України «Про ринок електричної енергії» правопорушеннями на ринку електричної енергії є, серед іншого, недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії; неподання або несвоєчасне подання звітності, передбаченої цим Законом, а також надання недостовірної інформації у такій звітності.

Частиною 4 ст.77 Закону визначені розміри штрафів, які може застосувати Регулятор у разі скоєння правопорушення на ринку електричної енергії. Згідно з п.4 ч.4 ст.77 Закону від 5 тисяч до 100 тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - на суб`єктів господарювання, що провадять господарську діяльність на ринку електричної енергії, що підлягає ліцензуванню: за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

Позивач отримавши вказану постанову, вважаючи її протиправною, а також дії відповідача такими, що порушують його права під час здійснення перевірки та прийняття оскаржуваної постанови, звернувся до суду з даним позовом.

Частиною 2 статті 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Дослідивши заяви по суті та надані учасниками справи доказами суд дійшов висновку, що відповідачем при прийнятті оскаржуваної постанови не дотримано вказаних вимог.

Судом встановлено, що не оспорюється відповідачем, що ТОВ «СВС АГРОХІМСТАНДАРТ» не повідомлено про здійснення позапланової перевірки. Відповідач стверджує про наявність у нього права не повідомляти ліцензіата про проведення позапланової невиїзної перевірки, а тому в цієї частини він не порушував прав позивача.

Згідно з ч.8 ст.19 Закону №1540-VІІІ позапланова невиїзна перевірка проводиться виключно у приміщенні Регулятора або його територіального органу. Підставою для проведення позапланової невиїзної перевірки суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, є, зокрема, неподання, несвоєчасне подання, подання недостовірних даних у звітності або необхідність перевірки достовірності таких даних в установлений Регулятором строк або в інших документах.

Позапланова невиїзна перевірка суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, може проводитися без попередження заздалегідь.

Згода суб`єкта, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, його повідомлення про проведення позапланової невиїзної перевірки, його присутність під час проведення такої перевірки є необов`язковими.

Вказані положення Закону продубльовано у пп.5.2,5.4 Порядку контролю за дотриманням ліцензіатами, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов, затвердженого постановою НКРЕКП від 14.06.2018 року №428 (далі Порядок №428).

Таким чином, законодавчими нормами на НКРЕКП не покладений обов`язок повідомляти ліцензіата заздалегідь про проведення позапланової невиїзної перевірки. Словосполучення «може проводитися без попередження заздалегідь» свідчить про право НКРЕКП не попереджати про проведення перевірки лише заздалегідь, проте це не свідчить, що НКРЕКП не зобов`язано повідомляти про проведену перевірку.

Частиною 8 ст.19 Закону №1540-VІІІ, п.5.7 розділу 5 Порядку №428 визначено, що про результати позапланової невиїзної перевірки (про факти виявлення порушень законодавства та їх перелік або про відсутність порушень) суб`єкт господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, повідомляється рекомендованим листом протягом п`яти робочих днів після підписання акта про результати позапланової невиїзної перевірки.

Згідно з п.5.7 розділу 5 Порядку №428 ліцензіат, діяльність якого перевірялася, має право надати письмові пояснення та обґрунтування щодо проведеної перевірки та/або виявлених порушень у строк до п`яти робочих днів з дня отримання акта про результати перевірки.

Згідно з ч.5 ст.19 Закону №1540-VІІІ за результатами перевірки складається акт у двох примірниках, який підписується членами комісії з перевірки. Один примірник акта про результати перевірки передається суб`єкту господарювання, діяльність якого перевірялася, або уповноваженій ним особі. У разі відмови суб`єкта господарювання або уповноваженої ним особи прийняти акт про результати перевірки такий акт надсилається суб`єкту господарювання рекомендованим листом протягом п`яти робочих днів з дня підписання акта членами комісії з перевірки.

Суб`єкт господарювання, діяльність якого перевірялася, має право надати письмові пояснення та обґрунтування щодо проведеної перевірки та/або виявлених порушень у строк до п`яти робочих днів з дня отримання акта про результати перевірки.

Акт про результати перевірки разом із поясненнями та обґрунтуванням суб`єкта господарювання, діяльність якого перевірялася, підлягає оприлюдненню на офіційному веб-сайті Регулятора до розгляду акта на засіданні Регулятора.

Право позивача на усвідомленість про дії, які суб`єкт владних повноважень здійснює відносно нього підтверджується визначеними Порядком №428: - обов`язками Голови та членів комісії з перевірки (п.8.2 Порядку), зокрема, ознайомити уповноважену особу ліцензіата з результатами перевірки у строки, передбачені законом; - правами уповноваженої особи ліцензіата (п.9.1), зокрема, бути поінформованою про свої права та обов`язки; одержувати та ознайомлюватися з актами перевірок; надавати НКРЕКП у письмовій формі свої пояснення та обґрунтування до акта перевірки.

Відповідач у відзиві стверджує про дотримання ним вказаних вимог законодавства та зазначив, що акт перевірки листом вiд 02.12.2021 №2597/14.2.2/5-21 було направлено ТОВ «СВС АГРОХІМСТАНДАРТ» за адресою: м. Одеса, вул. Пантелеймонiвська, бул. 101, кв. 30. Пояснень чи обґрунтувань вiд ТОВ «СВС АГРОХІМСТАНДАРТ» до Акту перевiрки №670, до НКРЕКП не надходило. Також представник зазначив, що станом на 22.02.2022 року Акт перевiрки №670 до НКРЕКП не повернувся. У підтвердження вказаних обставин представник відповідача надав лист вiд 02.12.2021 №2597/14.2.2/5-21 з додатком (акт перевірки), проте не надано жодного належного та допустимого доказу направлення акту перевірки позивачу рекомендованим листом та повернення його із зазначенням причин не вручення (розрахунковий документ, інший документ із зазначенням штріх коду, якій надає можливість проконтролювати рух поштового відправлення).

Твердження відповідача у відзиві на позов про відсутність порушення прав позивача з посиланням на те, що Акт перевiрки №670 було оприлюднено на офiцiйному вебсайтi НКРЕКП 01.12.2021 року та позивач мав можливість з ним ознайомитись суд вважає неспроможним, оскільки оприлюднено на офiцiйному вебсайтi НКРЕКП акту перевірки не позбавляє його виконати встановлений законом обов`язок ознайомити уповноважену особу ліцензіата з результатами перевірки у строки, передбачені законом з метою дотримання права ліцензіата одержувати та ознайомлюватися з актами перевірок.

При цьому суд також враховує положення 2.11 Порядку №428, яким визначено, що у разі якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів допускають неоднозначне (множинне) трактування прав і обов`язків ліцензіатів або повноважень НКРЕКП, така норма трактується в інтересах ліцензіата.

Частиною 11 ст.19 Закону №1540-VІІІ встановлено, що рішення Регулятора про застосування санкцій за порушення ліцензійних умов, законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг може бути прийнято протягом 30 днів з дня виявлення порушення Регулятором.

Порядок організації роботи Регулятора та прийняття рішень визначений ст.14 Закону№1540-VІІІ, згідно з ч.1 якої засідання Регулятора є основною формою його роботи як колегіального органу. Порядок організації роботи Регулятора, зокрема проведення його засідань, визначається регламентом, що затверджується Регулятором, та підлягає оприлюдненню на його офіційному веб-сайті.

Відповідно до ст.14 Закону, розділу 5 Регламенту засідання Регулятора проводяться у формі відкритих слухань. На відкритих слуханнях розглядаються всі питання, розгляд яких належить до повноважень Регулятора, крім питань, що містять таємну інформацію. Регулятор на своїх засіданнях, зокрема, розглядає справи щодо застосування санкцій за порушення ліцензійних умов та законодавства з питань державного регулювання діяльності суб`єктів природних монополій та суміжних ринків. Перелік питань, що вносяться на розгляд Регулятора, оприлюднюється не пізніше як за три робочі дні до дня проведення засідання на офіційному веб-сайті Регулятора.

Разом з переліком питань, що вносяться на розгляд Регулятора, підлягають оприлюдненню на офіційному веб-сайті Регулятора проекти рішень Регулятора та обґрунтування до них, одержані зауваження та пропозиції, а також вмотивована позиція Регулятора щодо одержаних зауважень.

Рішення Регулятора оформлюються постановами, крім рішень щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення контролю, які оформлюються розпорядженнями. Рішення Регулятора підписуються Головою.

Регламент НКРЕКП відповідно до п.1.1 установлює порядок організації діяльності НКРЕКП, пов`язаної із здійсненням її повноважень. Зокрема, розділом 6 регламентовані питання порядку підготовки засідань НКРЕКП.

Порядок денний засідання НКРЕКП у формі відкритого слухання формується за пропозиціями Голови, членів НКРЕКП і керівників структурних підрозділів про винесення на засідання питань, які вони вважають за необхідне розглянути на ньому.

Перелік питань, що виносяться на розгляд НКРЕКП, інформація про місце, дату і час проведення засідань у формі відкритих слухань оприлюднюються на офіційному веб-сайті НКРЕКП не пізніше як за три робочі дні до дня проведення засідання.

Не пізніше ніж за чотири робочі дні (до 11-00) до засідання НКРЕКП керівники структурних підрозділів надають до структурного підрозділу, що забезпечує організацію засідань НКРЕКП, для формування переліку питань, що виносяться на розгляд НКРЕКП, службові записки, погоджені членом НКРЕКП або керівником апарату НКРЕКП відповідно до розподілу функціональних обов`язків, у яких зазначені питання, які пропонується винести на розгляд НКРЕКП.

Відповідні структурні підрозділи, питання яких винесені на розгляд засідання НКРЕКП, не пізніше як за чотири робочі дні (до 14-00) до дня проведення засідання готують проекти рішень НКРЕКП, зокрема проекти постанов або розпоряджень, що пропонуються до прийняття, та обґрунтування до них, які підписуються керівником структурного підрозділу та візуються членом НКРЕКП відповідно до розподілу обов`язків, одержані зауваження та пропозиції, а також аргументовану позицію НКРЕКП щодо одержаних зауважень, у разі необхідності додаються інші документи: аналітичні довідки, таблиці, діаграми тощо, та направляють в електронному вигляді до Управління інформації та комунікації для оприлюднення на офіційному веб-сайті НКРЕКП.

Перелік питань, що виноситься на розгляд НКРЕКП, затверджується Головою НКРЕКП і доводиться до відома членів НКРЕКП і керівників структурних підрозділів не пізніше як за чотири робочі дні (до 17-00) до дня проведення засідання.

За своєчасну, належну підготовку документів для проведення засідань НКРЕКП, перевірку їх на наявність у повному обсязі та правильність оформлення відповідають керівники відповідних структурних підрозділів.

Документи, подані з порушенням установленого порядку і строків, до розгляду не приймаються і до порядку денного не включаються.

Відповідач не спростував належними доказами твердження позивача про неотримання ним акту перевірки та відповідно позбавлення його права на зауваження, пояснення щодо акту перевірки. Відповідно була відсутня будь-яка аргументована позиція НКРЕКП щодо одержаних зауважень, оскільки таки зауваження не надані позивачем з причин неповідомлення його про дій (перевірку, складання акту перевірки) відносно нього.

Незважаючи на відсутність доказів отримання позивачем акту перевірки, питання щодо застосування санкцій до позивача було включено у порядок денний Регулятором.

Також судом достовірно встановлено, що позивач додатково не був повідомлений про відкрите слухання щодо застосування до нього як ліцензіата санкцій, що не спростовано відповідачем у відзиві на позов.

Розділом 7 Регламенту встановлена процедура проведення засідань.

Пунктом 7.7 Регламенту участь запрошених представників ліцензіатів або посадової особи ліцензіата є обов`язковою при розгляді питань, зокрема, щодо застосування санкцій до ліцензіатів.

Згідно з п.7.3, п.7.4 розділу 7 Регламенту секретар засідання інформує Голову та членів НКРЕКП про явку учасників засідання та про результати перевірки їх повноважень. Розгляд питання, включеного до порядку денного, за пропозицією представника структурного підрозділу, члена або Голови НКРЕКП може бути відкладено (перенесено, продовжено, змінено, виключено) у межах строків для розгляду та прийняття рішення, визначених чинним законодавством, за наявності таких обставин: неявка на засідання запрошених осіб, якщо їх присутність є обов`язковою; відсутність необхідних документів; призначення експертизи; необхідність залучення до участі інших осіб; інші обставини, що перешкоджають розгляду питання або які НКРЕКП визнає обґрунтованими.

Учасники засідання, присутність яких на засіданні є обов`язковою, зобов`язані зареєструватися, вчасно з`явитися на засідання НКРЕКП, давати правдиві пояснення, надавати документи, необхідні для всебічного розгляду питання (п.7.8).

У разі неможливості присутності учасників, присутність яких є обов`язковою, безпосередньо на засіданні НКРЕКП вони мають право брати участь у засіданні дистанційно шляхом застосування технічних засобів (у разі наявності технічних можливостей), зокрема відеозв`язку, за письмовим погодженням Голови НКРЕКП та попередньої реєстрації.

Учасники засідання, питання щодо яких винесені на розгляд, зобов`язані повідомляти НКРЕКП про неможливість взяти участь у засіданні НКРЕКП до початку засідання НКРЕКП, надавши обґрунтовані пояснення (п.7.9).

У разі неявки без поважних причин на засідання НКРЕКП запрошених представників ліцензіатів, місцевих органів виконавчої влади та/або органів місцевого самоврядування (інших заінтересованих осіб) або відсутності у них належно оформлених повноважень головуючий ставить на обговорення та голосування питання про можливість розгляду питання порядку денного без їх присутності або про відкладення (перенесення, продовження) розгляду цього питання. Результати цього голосування фіксуються у протоколі (п.7.10).

У разі повторної неявки на засідання запрошених представників ліцензіатів (інших заінтересованих осіб) НКРЕКП може прийняти відповідне рішення за їх відсутності (п.7.11).

Учасники засідання мають право давати усні та письмові пояснення, викладати свої думки з питань, що розглядаються, ставити з дозволу головуючого питання іншим учасникам засідання (п.7.12).

Також відповідно до п.7.8 Порядку №428 у разі виявлення порушень законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг НКРЕКП у 30-денний строк з дня складення акта перевірки розглядає питання відповідальності ліцензіата, його посадових осіб на засіданні, що проводиться у формі відкритого слухання, та приймає рішення про застосування до ліцензіата санкцій та/або застосування адміністративного стягнення до посадової особи ліцензіата.

Строк внесення на засідання НКРЕКП та/або строк розгляду акта перевірки може бути продовжений за обґрунтованим клопотанням ліцензіата з метою дотримання принципів справедливості, об`єктивності та неупередженості під час прийняття рішення за результатами перевірки, але не більше ніж на 30-денний строк з дня складення акта перевірки.

Аналіз вказаних норм свідчить про те, що відповідач повинен був повідомити позивача про час та день засідання НКРЕКП, на якому розглядалось питання притягнення його як ліцензіата до відповідальності.

Таким чином, приймаючи оскаржувану постанову, відповідачем не дотримані вимоги законодавства, оскільки ним не здійснювався розгляд справи про правопорушення відносно позивача у відповідності до встановлених вимог.

Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так Верховний Суд у постанові від 28.02.2018 року (справа №826/10418/16) виклав правовий висновок, згідно з яким якщо законодавством регламентовано чітку і послідовну процедуру притягнення особи до адміністративної відповідальності, зокрема, за вказане правопорушення, обов`язковими етапами якої є надсилання їй відповідного акта про правопорушення та повідомлення про дату, час та місце розгляду її справи, а також надання права особі на подачу та розгляд її заперечень на акт перевірки, то недотримання зазначених процесуальних вимог нівелює право особи, яка притягається до відповідальності, на захист її прав та інтересів в адміністративному досудовому порядку та зумовлює незаконність рішення контролюючого органу, прийнятого за результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Відповідачем не було дотримано законодавчо визначеної процедури притягнення до адміністративної відповідальності, що обумовлює протиправність її наслідків, а саме постанови про застосування штрафної санкції за правопорушення.

Викладене свідчить про те, що відповідач як суб`єкт владних повноважень діяв у межах своїх повноважень, але не на підставі та не у спосіб визначений законодавством. Відповідачем не дотримано законодавчо визначеної процедури при накладення штрафу на позивача.

Відповідно до ст.17 Закону України від 23.02.2006 року №3477-ІV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

В рішенні Європейського Суду з прав людини від 20.10.2011 року у справі «Рисовський проти України» зазначено, що принцип «незалежного урядування», зокрема передбачає, що державні органи повинні діяти в належній і якомога послідовний спосіб. При цьому на них покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість уникати виконання своїх обов`язків.

Щодо застосування правових висновків Верховного суду викладений у постанові від 12.01.2022 року у справі №240/5272/19, то суд вважає обґрунтованими доводи відповідача викладені у відзиві, що Верховним Судом висновок викладений до внесення змін до законодавства.

З огляду на це, суд не приймає до уваги посилання позивача на висновки Верховного Суду щодо застосування до спірних правовідносин Закону України №877-V"Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" та обов`язкового прийняття розпорядження про усунення порушень до застосування штрафних санкцій з метою надання можливості позивачу Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" .

Між тим, застосуванню підлягають інші висновки Верховного Суду викладені у вказаній постанові від 12.01.2022 року у справі №240/5272/19, в якій Верховний Суд вказав, що частиною п`ятої статті 14 Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг" встановлено, що рішення Регулятора оформлюються постановами, крім рішень щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення контролю, які оформлюються розпорядженнями. Рішення Регулятора підписуються Головою. Отже, вказана норма передбачає видання НКРЕКП двох видів розпорядчих документів: постанови та розпорядження.

При цьому рішення щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення контролю, які оформлюються саме розпорядженнями.

Враховуючи викладене, суд вважає, що оскільки відповідач по даній справі в оскаржуваній постанові №2945 від 22.12.2021 року застосував до позивача штрафні санкцій та одночасно пунктом 2 постанови зобов`язав до 25.01.2022 року надати форми звітності, тобто виклав фактично вимоги про усунення порушень, які повинні міститься у розпорядженні про усунення порушень, то він діяв не у спосіб визначений законодавством.

Крім того, Верховний Суд у постанові від 12.01.2022 року у справі №240/5272/19 наголосив на дотриманні суб`єктом владних повноважень встановлених Законом №1540-VІІІ принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив.

Частиною 2 та 3 ст.22 Закону №1540-VІІІ встановлено, що за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, Регулятор може застосовувати санкції у вигляді:1) застереження та/або попередження про необхідність усунення порушень;2) накладення штрафу;3) зупинення дії ліцензії;4) анулювання ліцензії. При застосуванні санкцій Регулятор має дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив.

Відповідно до ч.5 ст.77 Закону «Про ринок електричної енергії» при визначенні санкцій за порушення, передбачені цією статтею, Регулятор та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, враховують серйозність і тривалість правопорушення, наслідки правопорушення для інтересів ринку електричної енергії та учасників ринку, пом`якшуючі та обтяжуючі обставини.

Поведінка правопорушника, спрямована на зменшення негативних наслідків правопорушення, негайне припинення правопорушення після його виявлення, сприяння виявленню правопорушення Регулятором та центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, під час перевірки вважаються пом`якшуючими обставинами.

Поведінка правопорушника, спрямована на приховування правопорушення та його негативних наслідків, на продовження вчинення правопорушення, а також повторне вчинення правопорушення на ринку електричної енергії вважаються обтяжуючими обставинами.

Позивач зазначив, що він отримавши оскаржувану постанову направив на адресу відповідача форми звітності у встановлений ним у постанові строк. До отримання оскаржуваної постанови він не був обізнаний про перевірку та складений акт.

Згідно з статтею 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 2 статті 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідно до ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Статтею 76 КАС України визначено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Оцінивши докази надані сторонами з урахуванням встановлених обставин по справі суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог позивача.

Відповідно до ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. Таким чином, підлягають стягненню з відповідача за рахунок бюджетних асигнувань на користь позивача витрати зі сплати судового збору в розмірі 2481,00грн.

Керуючись статтями 2,3,6,7,8,9,12,139,241-246 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «СВС АГРОХІМСТАНДАРТ» (вул. Пантелеймонівська, 101, кв.30, м. Одеса, 65007, ) до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (вул. Смоленська, 19, м. Київ, 03057, ) про визнання протиправним та скасування рішення - задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову №2945 від 22.12.2021 року про накладення штрафу у розмірі 85000грн.

Стягнути з Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «СВС АГРОХІМСТАНДАРТ» судовий збір у розмірі 2481,00грн.

Рішення набирає законної сили у порядку ст.255 КАС України.

Рішення може бути оскаржене у порядку та строки встановлені ст.295-297 КАС України.

Суддя Е.В. Катаєва