Справа № 640/8319/20
Суддя: Кузьменко Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2022-05-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/8319/20
УХВАЛА

02 травня 2022 року м. Київ

Суддя Шостого апеляційного адміністративного суду Кузьменко В.В., розглянувши в порядку письмового провадження зауваження ОСОБА_1 щодо протоколу судового засідання від 30 листопада 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту з питань виконання кримінальних покарань про поновлення на роботі, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 08 вересня 2021 року,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Департаменту з питань виконання кримінальних покарань, в якому, з урахуванням уточнених позовних вимог, просила:

- визнати бездіяльність Департаменту з питань виконання кримінальних покарань по невиконанню наказу Адміністрації Державної кримінально-виконавчої служби України від 16.09.2019 року №125/ОС-19 протиправною;

- зобов`язати Департамент з питань виконання кримінальних покарань виконати наказ Адміністрації Державної кримінально-виконавчої служби України від 16.09.2019 року №125/ОС-19, шляхом поновлення ОСОБА_1 на посаді провідного спеціаліста відділу з організаційно-аналітичних питань Управління забезпечення

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 08 вересня 2021 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати спірне рішення суду та задовольнити позовні вимоги.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 03 грудня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 08 вересня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту з питань виконання кримінальних покарань про поновлення на роботі залишено без задоволення. Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 08 вересня 2021 року залишено без змін.

Надалі до Шостого апеляційного адміністративного суду від ОСОБА_1 надійшли зауваження щодо протоколу судового засідання від 30 листопада 2021 року по даній справі.

Розглянувши зауваження ОСОБА_1 щодо протоколу судового засідання від 30 листопада 2021 року, суддя приходить до висновку про відхилення зауважень стосовно вищенаведеного протоколу з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 статті 231 КАС України учасники справи мають право ознайомитися із технічним записом і протоколом судового засідання та протягом п`яти днів з дня проголошення рішення у справі подати до суду письмові зауваження щодо їх неповноти або неправильності.

Частиною 2 статті 231 КАС України визначено, що головуючий розглядає зауваження щодо технічного запису і протоколу судового засідання не пізніше п`яти днів з дня їх подання в порядку письмового провадження. За ініціативою суду розгляд зауважень щодо технічного запису і протоколу судового засідання може здійснюватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду.

Із змісту зауважень позивачки щодо протоколу судового засідання вбачається, що зауваження до протоколу судового засідання полягають, зокрема, в наступному:

- у протоколі зазначена неіснуюча згідно КАС України процесуальна дія щодо розгляду справи в порядку письмового провадження;

- документ сформований в системі «Електронний суд» 07.12.2021 замість 30.11.2021 і внесений у кабінет у системі «Електронний суд» самим останнім навіть після постанови від 03.12.2021, що позбавило позивачку доступу до правосуддя стосовно вчасного подання заперечень на протокол судового засідання;

- також вказано на неповноту змісту протоколу судового засідання, позаяк у протоколі не зазначено, що 29.11.2021 позивач подала клопотання: про сканування відзиву на апеляційну скаргу та направлення його в систему «Електронний суд»; про застосування заходів процесуального примусу до відповідача; про відкладення судового засідання; про визнання подання відзиву на апеляційну скаргу зловживанням процесуальними правами та залишення його без розгляду, а 29.11.2021 позивач подала заяву про відвід суддів.

Таким чином, позивач вважає, що протокол судового засідання є протиправним та не відповідає вимогам статті 230 КАС України.

Вимоги до складання протоколу судового засідання визначені статтею 230 КАС України відповідно до якої у судовому засіданні секретар забезпечує ведення протоколу судового засідання.

У протоколі судового засідання зазначаються такі відомості:

1) рік, місяць, число і місце судового засідання;

2) найменування адміністративного суду, який розглядає справу, прізвище та ініціали судді (суддів), секретаря судового засідання;

3) справа, що розглядається, ім`я (найменування) сторін та інших учасників справи;

4) порядковий номер вчинення процесуальної дії;

5) назва процесуальної дії;

6) час вчинення процесуальної дії;

7) ухвали суду, постановлені в судовому засіданні, не виходячи до нарадчої кімнати;

8) інші відомості, встановлені цим Кодексом.

Протокол судового засідання ведеться секретарем судового засідання та підписується ним невідкладно, але не пізніше наступного дня після судового засідання і приєднується до справи.

Разом з тим, положення пп. 15.3 пп. 15 п. 1 розділу VII "Перехідні положення" КАС України передбачають, що розгляд справи у суді здійснюється за матеріалами справи у паперовій формі.

Необхідно зазначити, що технічна фіксація судового засідання у справі здійснювалась з використанням спеціального програмного забезпечення, а протокол судового засідання був роздрукований у паперовій формі, підписаний секретарем судового засідання в день судового засідання (30.11.2021) та долучений до матеріалів справи.

Поряд з цим, у зв`язку з технічною помилкою протокол не був підписаний електронним цифровим підписом секретаря судового засідання та після виявлення технічної помилки вказаний протокол був невідкладно підписано секретарем електронним цифровим підписом (07.12.2021). Слід також зазначити, що заявницею не зазначено, як саме підписання протоколу судового засідання не в день засідання вплинуло на суб`єктивні права та інтереси останньої, чи порушило такі.

В частині тверджень заявниці про неповноту змісту протоколу судового засідання, колегія суддів зазначає, що чинним законодавством не передбачено введення протоколу судового засідання із дослівним відтворенням усього ходу розгляду судової справи.

Правова позиція з цього питання викладена в ухвалах Верховного Суду від 21 травня 2018 року у справі №800/129/16, від 07 травня 2018 року у справі №800/530/17.

Оцінюючи доводи позивачки стосовно неможливості розгляду справи в порядку письмового провадження слід зазначити, що відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

В межах даної справи, судом у постанові Шостого апеляційного адміністративного суду від 03 грудня 2021 року зазначено, що представники сторін, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, в судове засідання не з`явилися. А тому, враховуючи, що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для правильного вирішення питання, а особиста участь сторін в судовому засіданні - не обов`язкова, колегія суддів, з урахуванням положень п. 2 ч. 1 ст. 311 КАС України, визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи в порядку письмового провадження.

Зазначене правове регулювання та неявка сторін в судове засідання свідчать про те, що розгляд справи у порядку письмового провадження вчинено з дотриманням процесуальних вимог КАС України, що в свою чергу, спростовує доводи заявниці про неіснуючу процесуальну дію щодо розгляду справи в порядку письмового провадження.

Отже, як вбачається з протоколу судового засідання від 30 листопада 2021 року у справі, останній відповідає вимогам статті 230 КАС України та містить обов`язкові відомості, а тому зауваження ОСОБА_1 є необґрунтованими та підлягають відхиленню.

Частиною третьою статті 231 КАС України передбачено, що після розгляду зауважень на протокол судового засідання суд постановляє ухвалу, якою враховує зауваження або мотивовано відхиляє їх.

Щодо вимог позивачки про те, що суд апеляційної інстанції має скасувати постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 03 грудня 2021 року у справі, то вони не заслуговують на увагу, оскільки у разі незгоди з вказаною постановою вона може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду, а процесуальні положення КАС України не передбачають можливості вчинення таких дій за наслідком розгляду зауважень щодо протоколу судового засідання.

В частині вимог заявниці про постановлення окремої ухвали щодо підробки матеріалів справи, суд зазначає, що дослідивши матеріали справи, не встановлено підстав для винесення окремої ухвали. Фактично така вимога мотивована незгодою апелянта з результатами розгляду його позовної заяви та винесених суддями процесуальних рішень та судових рішень по суті спору.

Разом з цим, колегія суддів звертає увагу, що відповідно до приписів статті 249 КАС України суд, виявивши під час розгляду справи порушення закону, може постановити окрему ухвалу і направити її відповідним суб`єктам владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону.

У разі необхідності суд може постановити окрему ухвалу про наявність підстав для розгляду питання щодо притягнення до відповідальності осіб, рішення, дії чи бездіяльність яких визнаються протиправними.

Окрема ухвала стосовно порушення законодавства, яке містить ознаки кримінального правопорушення, надсилається прокурору або органу досудового розслідування, які повинні надати суду відповідь про вжиті ними заходи у визначений в окремій ухвалі строк. За відповідним клопотанням прокурора або органу досудового розслідування вказаний строк може бути продовжено.

Аналіз положень наведеної ст. 249 КАС України дає підстави для висновку, що окрема ухвала суду є процесуальним засобом необхідного належного реагування (судового впливу) на порушення законності, а також на причини та умови, що цьому сприяли, які виявлені ним саме під час судового розгляду. Постановлення такої ухвали є правом, а не обов`язком суду.

За наслідками даної справи не встановлено, передбачених статтею 249 КАС України підстав для постановлення окремої ухвали.

Решта доводів та тверджень ОСОБА_1 , які викладені в зауваженнях щодо протоколу судового засідання носять суб`єктивний характер та не підтверджені жодними доказами, які б відповідали вимогам ст.ст. 73 -76 КАС України, а відтак не приймаються судом.

Суд також застосовує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану в пункті 58 рішення у справі «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).

Керуючись ст. ст. 230, 231 Кодексу адміністративного судочинства України,

У Х В А Л И В:

Відхилити зауваження ОСОБА_1 щодо протоколу судового засідання від 30 листопада 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту з питань виконання кримінальних покарань про поновлення на роботі, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 08 вересня 2021 року.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття та не підлягає оскарженню.

Суддя Кузьменко В.В.