Справа № 386/245/21
Суддя: Гут Ю. О.
Дата ухвалення: 2022-04-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 386/245/21
Провадження № 2-а/386/3/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 квітня 2022 року смт. Голованівськ

Голованівський районний суд Кіровоградської області

В складі головуючого судді Гут Ю. О.

з участю: секретаря судового засідання Корніцької Л.В.,

представника відповідача Шамшур Л.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження, в залі суду смт. Голованівськ в режимі відео конференції з Кіровським районним судом м. Кіровограда, адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Кропивницької митниці (відокремленого підрозділу Держмитслужби) та першого заступника начальника Дніпровської митниці Держмитслужби Мужева Олексія Олександровича про визнання протиправною та скасування постанови в справі про порушення митних правил,

встановив:

ОСОБА_1 26.03.2021 звернулася до суду з позовом до Дніпровської митниці Держмитслужби та першого заступника начальника Дніпровської митниці Держмитслужби Мужева Олексія Олександровича про визнання протиправною та скасування постанови в справі про порушення митних правил, яку передано на розгляд судді Шкамерда К.С. згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.03.2021.

Позов обґрунтовує тим, що 14.01.2019 між ТОВ «Побужський феронікелевий комбінат» та фірмою FY CoLimited був укладений контракт №01-14FY щодо придбання вогнетривких матеріалів. На виконання вказаного контракту фірмою FY CoLimited поставлено, а ТОВ «Побужський феронікелевий комбінат» отримано вогнетривку цеглу МН9615F.

Поставка товару відбулась 14.09.2020 відповідно до контракту на митну територію України в зоні Одеської митниці Держмитслужби морським транспортом із Китаю на адресу «ТОВ «ПФК» на підставі товаросупровідних документів: коносаменту від 26.07.2020 №ВSSНА81106, інвойсу від 14.07.2020 №В318. Переміщено товар -вогнетривка цегла різного формату марки МН 9615F,. формат 75/0-1162 шт, 75/8-157 шт, 75/20-652 шт, 75/36-293, 75/8-2/3-19 шт, 40/0-856 шт, 40/8-454 шт, 40/20-367 шт, 40/0-3/4-15 шт призначена для футерування печей, в яких обпалюється нікелева руда.

18.09.2020 до сектору митного оформлення «Побузьке» митного поста «Кропивницький» Дніпровської митниці Держмитслужби ОСОБА_1 подано електронну митну декларацію типу ІМ 40 ДЕ, зареєстровану за №UA110290/2020/001521, в якій задекларовано зазначений вище товар за кодом згідно з УКТЗЕД , який внесений декларантом до митної декларації із товаросупровідних документів, наданих відправником товару, зокрема з рахунку-фактури (інвойсу) від 14.07.2020 №В318, копії експортної декларації відправника FY CoLimited 63786013 від 14.07.2020 та специфікації до контракту № 6 від 04.12:2019.

18.09.2020 був проведений митний огляд товару із залученням співробітників УЗПМП, відібрано проби товару, про що складено Акт про взяття проб товарів №UA110290/2020/001521 та відправлено їх до Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби.

Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень Держмитслужби надано висновок №-0511 від 29.09.2020, в якому зазначено, що зразок наданий на дослідження ідентифіковано як «невипалений виріб у вигляді цегли чорного кольору, який містить у своєму складі оксиди магнію, алюмінію, кремнію, кальцію, заліза та графіту.»

Зазначила, що в пункті 2 висновку №-0511, наданим Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень Держмитслужби, підставою для проведення дослідження є запит про проведення дослідження від 21.09.2020 №62, а в пункті 8 цього ж висновку підставою для направлення запиту зазначено рішення ВОР 4 УЗПМП Дніпровської митниці Держмитслужби.

Експертний висновок наданий на виконання рішення, яке є протиправним та прийняте особою без законних повноважень та не у законний спосіб.

На підставі експертного висновку 29.09.2020 відділом оперативного реагування №4 направлено запит до спеціалізованого підрозділу митниці з метою перевірки правильності класифікації товару за УКТЗЕД, а 01.10.2020 спеціалізованим підрозділом митниці винесено рішення про визначення коду товару КТ-UА11000-0161-2020, згідно якого зазначена вище цегла класифікується за кодом згідно з УКТЗЕД , на який встановлена ставка ввізного мита у розмірі 8% від вартості товару.

02.10.2020 головним державним інспектором відділу оперативного реагування №4 управління забезпечення протидії митним правопорушенням Дніпропетровської митниці Держмитслужби було складено протокол про порушення митних правил №0348/11000/20 та зазначена особа,, що притягується до відповідальності - ОСОБА_1 , начальник відділу митного оформлення ТОВ «Побужський феронікелевий комбінат».

18.03.2021 позивачем засобами поштового зв`язку отримано постанову по справі про порушення митних правил № 0348/11000/20 від 10.03.2021

Зі змісту постанови вбачається, що вона складена 10.03.2021 першим заступником начальника Дніпровської митниці Держмитслужби Мужевим Олексієм Олександровичем без присутності особи, що притягається до відповідальності в справі про порушення митних правил №0348/11000/20 щодо громадянки України ОСОБА_1 , яку визнано винною у вчинені порушення, митних правил, передбаченого ст. 485 МК України, а також накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів, що складає 354 993,96 грн.

Зазначена постанова в справі про порушення митних правил № 0348/11000/20 від 10.03.2021 є неправомірною виходячи з наступного.

На момент-винесення оскаржуваної постанови повідомлення про дату розгляду справи про порушення митних правил ОСОБА_1 не отримувала, тобто даних про своєчасне сповіщення позивача про місце і час розгляду справи відповідач не має. У зв`язку з цим позивач була позбавлена можливості реалізувати свої процесуальні права, а заяв про розгляд справи за її відсутності вона не подавала.

Наведене свідчить про порушення права позивача на захист і є безумовною підставою для визнання протиправною і скасування оскаржуваної постанови відповідно до положень п.4 ч. 1 ст.531 МК України.

Окрім того, відповідно до ч.б ст.69 МК України штрафи та інші санкції за несплату митних платежів та за інші порушення, виявлені у зв`язку з неправильною класифікацією товарів, застосовуються органами доходів і зборів виключно у разі, якщо прийняте органом доходів і зборів рішення про класифікацію цих товарів у складному випадку було прийнято на підставі поданих заявником недостовірних документів, наданої ним недостовірної інформації та/або внаслідок ненадання заявником всієї наявної у нього інформації, необхідної для прийняття зазначеного рішення, що суттєво вплинуло на характер цього рішення.

Подані до митного оформлення товаросупровідні документи достатньо повно підтверджують відсутність у позивача умислу на вчинення передбаченого ст.485 МК України порушення митних правил, так як у митній декларації вказаний код, що визначений постачальником товару.

Посилання у постанові на рішення митного органу про визначення коду товару у 2017 році є безпідставним, так як позивач не була декларантом та про вказане рішення не була обізнана.

Оскільки докази у підтвердження наявності складу правопорушення відсутні, тому дані обставини унеможливлюють притягнення позивача до будь-якого виду відповідальності.

Отже, відповідачем прийнято незаконне рішення, чим порушено права позивача.

Враховуючи вище викладене, позивач просить скасувати постанову в справі про порушення митних правил №0348/11000/20, складену першим заступником начальника Дніпровської митниці Держмитслужби Мужевим Олексієм Олександровичем від 10 березня 2021 року, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчинені порушення митних правил, передбаченого статтею 485 МК України та про накладення адміністративного стягнення на останню у виді штрафу в розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів, що складає 354993,96 грн. Стягнути з відповідача на користь позивача документально підтверджені витрати.

29.03.2021р. ухвалою суду в даній справі відкрито провадження, визначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження та призначено проведення судового засідання для розгляду справи по суті.

Представник відповідача Дніпровської митниці Держмитслужби Л. Шамшурнадіслала до суду відзив на адміністративний позов, шляхом направлення 25.06.21 відзиву електронною поштою та 29.06.2021 відзиву поштою, який надійшов до суду 02.07.2021.

Відзив обґрунтовує тим, що 14.09.2020 відповідно до контракту від 14.01.2019 № 01-14/FY на митну територію України в зоні діяльності Одеської митниці Держмитслужби морським транспортом із Китаю на адресу ТОВ «Побужський феронікелевий комбінат» на підставі товаросупровідних документів: коносаменту від 26.07.2020 № ВSSНА81106, інвойсу від 14.07.2020 № В318 переміщено товар, заявлений як «вогнетривка цегла різного формату марки МН 9615Р, формат 75/0-1162 шт, 75/8-157 шт, 75/20-652 шт, 75/36-293, 75/8-2/3-19 шт, 40/0-856 шт, 40/8-454 шт,40/20-367 шт, 40/0-3/4-15 шт призначена для футерування печей в яких обпалюється нікелева руда. Фізичні показники: щільність >2,96 г/смЗ, відкрита пористість <3,0%, межа міцності при стисненні >55.0 мра. хімічні показники: вміст вуглецю >14,5%, МОО >96.0%, вогнетривкість-1700 градусів. Цегла має клиноподібний та прямий вигляд», вагою нетто 107 366 кг, вартістю 116 921,57 дол. США.

18.09.2020 до сектору митного оформлення «Побузьке» митного поста «Кропивницький» Дніпровської митниці Держмитслужби ОСОБА_1 подала електронну митну декларацію типу ЇМ 40 ДЕ, зареєстровану за № UА110290/2020/001521, в якій задекларувала зазначений вище товар за кодом згідно з УКТЗЕД зі ставкою ввізного мита у розмірі 5% від вартості товару.

При митному оформленні зазначеної митної декларації автоматизованою системою управління ризиками згенеровано ряд митних формальностей, у тому числі ризик 107-3 «Контроль правильності класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД» для виконання якого необхідно здійснити відбір зразків.

Після відбору зразків та за результатами лабораторних досліджень згідно Висновку СЛЕД Держмтслужби від 29.09.2020 №-0511 вказаний товар ідентифікований як невипалений виріб у вигляді цегли чорного кольору, який містить у своєму складі оксиди магнію (переважає за масою інші виявлені елементи), алюмінію, кремнію, кальцію, заліза та графіту.

У подальшому, 29.09.2020 направлено запит до спеціалізованого підрозділу митниці з метою перевірки правильності класифікації товару за УКТЗЕД, а 01.10.2020 спеціалізованим підрозділом митниці винесено рішення про визначення коду товару КТ-UА-2020, згідно якого зазначена вище цегла класифікується за кодом згідно з УКТЗЕД , на який встановлена ставка ввізного мита у розмірі 8% від вартості товару.

02.10.2020 в ході проведення перевірки встановлено, що відповідно до інформації, вказаної у доповідній записці начальника м/п «Кропивницький» Дніпровської митниці Держмитслужби від 02.10.2020 № 717/7.5-28-15, сума недоборів митних платежів в результаті зміни коду товару за УКТ ЗЕД складає 118 331,32 грн.

ТОВ «ПФК» за митною декларацією від 26.12.2017 №UА 901020/2017/002022 було проведене митне оформлення ідентичного товару за кодом УКТЗЕД . В процесі митного оформлення зазначеної митної декларації Кіровоградською митницею ДФС виносилось рішення про визначення коду товару від 26.12.2017 № КТ-UА-2017, яким було змінено код товару УКТЗЕД з (ставка ввізного мита 5%) на код (ставка ввізного мита 8%). Згідно посадової інструкції начальника відділу з митного оформлення ТОВ «ПФК» ОСОБА_1 контролює правильність заповнення митної декларації, підпорядкованим складом. Зазначений факт вказує на те, що ОСОБА_1 незважаючи на наявне рішення про визначення коду ідентичного товару, свідомо заявила в митній декларації код УКТ ЗЕД товару з менш низьким податковим навантаженням.

Таким чином, ОСОБА_1 вчинила порушення митних правил відповідальність за яке передбачене ст. 485 МК України, шляхом протиправного заявлення у графі 33 митної декларації UA110290/2020/001521 невірного коду УКТ ЗЕД товару, що стало підставою для зменшення розміру митних платежів на 118 331,32 гривень. Митниця не згодна з позовною заявою з наступних підстав. В позовній заяві позивач зазначає, що відділ оперативного реагування №4 відповідно до положень ч. 2 ст. 336 МК України не має повноважень приймати рішення про взяття проб (зразків) та зверненні із запитами про проведення досліджень (аналізу, експертизи), оскільки таке право належить виключно керівнику цього митного органу або його заступнику.

Проте, відділом оперативного реагування №4 не було порушено вищевказану норму закону так як запит на проведення дослідження (аналізу, експертизи) від 21.09.2021 №62 було скеровано начальником митного поста «Кропивницький» Дніпровської митниці Держмитслужби.

Разом з тим, позивачем вказано на неправомірність постанови Дніпровської митниці Держмитслужби від 10.03.2021 № 0348/11000/21 у зв`язку з тим, що вона була винесена без присутності особи, що притягується до відповідальності в справі про порушення митних правил №0348/11000/20, чим порушено вимоги ч.ч. 1, 4 ст. 526 МК України, а саме справа про порушення митних правил може бути розглянута за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за це правопорушення, лише у випадках, якщо є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про перенесення розгляду справи.

Проте, під час провадження по справі, ОСОБА_1 було двічі направлено повістки (№7.5-20-07/446 від 06.10.2020, 7.5-20-07/494 від 28.10.2020) про необхідність прибути до митниці з приводу надання пояснень щодо вчиненого нею правопорушення із роз`ясненням її прав, передбачених ст. 63 Конституції України, ст. 268 КУпАП, ст. 498 МК України.

Для надання пояснень позивач у митницю не з`явилася та клопотала щодо перенесення розгляду справи про порушення митних правил у зв`язку з тим, що вона знаходиться на лікуванні.

Таким чином, позивачу було відомо суть вчиненого нею правопорушення, підстави для притягнення її до відповідальності за порушення митних правил, її права, як особи, що притягується до відповідальності, а також час та місце розгляду справи.

В позовній заяві позивач вказує на те, що заявлення в графі 31 митної декларації № UA110290/2020/001521 коду товару УКТЗЕД зі ставкою ввізного мита 5% було здійснено на підставі товаросупровідних документів. Крім того, позивач в позовній заяві стверджує про те, що зазначений випадок класифікації є складним випадком класифікації в розумінні ч.5 ст.69 Митного кодексу України та в зазначеному випадку необхідно застосовувати положення ч.б ст. 69 Митного кодексу України в частині незастосування штрафів та інших санкцій.

Підставою направлення запиту № КТ-UA-2020 від 29.09.2020 до спеціалізованого підрозділу митниці був не складний випадок класифікації, а згенерована автоматизованою системою аналізу управління ризиками (АСАУР) обов`язкова форма митного контролю щодо перевірки правильності класифікації товару.

За результатами опрацювання зазначеного рішення товар класифікується за кодом УКТ ЗЕД , на який встановлена ставка ввізного мита у розмірі 8% від вартості товару.

Зазначений факт свідчить про те, що зазначене митне правопорушення має умисну форму вину, з метою протиправного ухилення від сплати митних платежів в сумі 118 331,32 грн.

ОСОБА_1 були сплачені митні платежі по виправленій митній декларації, проте ч.8 ст.264 Митного кодексу України передбачено, що з моменту прийняття органом доходів і зборів митної декларації вона є документом, що засвідчує факти, які мають юридичне значення, а декларант або уповноважена ним особа несе відповідальність за подання недостовірних відомостей, наведених у цій декларації.

Рішення про визначення коду товару від № КТ-UA-2020 від 29.09.2020 не було оскаржене ні до органу вищого рівня ні до суду.

Подальше митне оформлення зазначеного товару за митною декларацією від 20.10.2020 №UA110290/2020/001727 було здійснене за кодом УКТЗЕД , який визначено митницею, зі ставкою ввізного мита 8%.

Таким чином, отримувач товару ТОВ «ПФК» та декларант ОСОБА_1 визнали правомірність зміни коду товару і завдяки діям співробітників Дніпровської митниці ДФС були припинені протиправні дії направлені на встановлений законом порядок сплати митних платежів, шляхом зменшення їх розміру.

Постановою Дніпровської митниці Держмитслужби від 10.03.2020 в справі про порушення митних правил № 0348/11000/20 діям декларанта ОСОБА_1 надана належна правова оцінка, щодо порушення митних правил, а саме: заявлення в митній декларації від 18.09.2020 № UA110290/2020/001521 неправдивих відомостей щодо коду товару згідно з УКТЗЕД з метою неправомірного зменшення розміру суми митних платежів, її визнано винною у вчиненні порушення митних правил відповідальність за яке передбачено ст. 485 Митного кодексу України та накладене адміністративне стягнення у розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів, що 354 993.96 грн. По даній справі були зібрані необхідні та допустимі докази вчинення митного правопорушення відповідальність за які передбачено ст. 485 Митного кодексу України.

Представник відповідача просить залишити постанову Дніпровської митниці Держмитслужби від 10.03.2020 в справі про порушення митних правил № 0348/11000/20 без змін, а позовну заяву громадянки України ОСОБА_1 , без задоволення. (а.с. 91-99,112-120).

Відзив не прийнятий судом, оскільки в порушення п.2 ч. 1 ст. 175 КАС України представником відповідача суду не надано підтвердження про надсилання позивачу копію відзиву та доданих до нього документів.

09.08.2021 постановлено ухвалу про заміну первісного відповідача Дніпровську митницю Держмитслужби на належного відповідача Кропивницьку митницю (відокремлений підрозділ Держмитслужби ).

Відповідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.09.2021, дану справу передано на розгляд судді Гут Ю.О., у зв`язку з закінченням повноважень судді Шкамерда К.С. в межах п`ятирічного строку, на який її було призначено на посаду судді вперше відповідно до Указу Президента України «Про призначення та звільнення суддів» від 29.09.2016 №425/2016 (а.с. 170).

04.10.2021 постановлено ухвалу суду про прийняття справи до свого провадження та призначено справу до судового розгляду (а.с. 172).

Позивач та представник позивача в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені своєчасно та належним чином, 29.04.2022 представник позивача надіслав суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить позов задовольнити (а.с.233-234).

Представник відповідача у судовому засіданні позов не визнала з підстав вказаних у відзиві, просила у задоволенні позову відмовити.

Заслухавши представника відповідача, дослідивши письмові докази, аналізуючи в сукупності наявні у справі докази, а також те, що відповідачем не надано жодних належних та допустимих доказів на спростування вимог позивача, суд приходить до висновку про задоволення позову з наступних підстав.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Статтею 246 КУпАП передбачено, що порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в органах (посадовими особами), уповноважених розглядати справи про адміністративні правопорушення, визначається цим Кодексом та іншими законами України.

14.01.2019 між ТОВ «Побужський феронікелевий комбінат» та фірмою FY Co. Limited укладений контракт №01-14FY щодо придбання вогнетривких матеріалів. На виконання вказаного контракту фірмою FY Co. Limited поставлено, а ТОВ «Побужський феронікелевий комбінат» отримано вогнетривку цеглу МН9615F.

Поставка товару відбулась 14.09.2020 відповідно до контракту від 14.01.2019 №01-14 FY на митну територію України в зоні діяльності Одеської митниці Держмитслужби морським транспортом із Китаю на адресу ТОВ «Побужський феронікелевий комбінат» на підставі товаросупровідних документів: коносаменту від 26.07.2020 року №BSSHA81106, інвойсу від 14.07.2020 №B318. Переміщено товар - вогнетривка цегла різного формату марки МН 9615 F, формат 75/0-1162 шт, 75/8-157 шт, 75/20-652 шт, 75/36-293, 75/8-2/3-19 шт, 40/0-856 шт, 40/8-454 шт, 40/20-367 шт, 40/0-3/4-15 шт призначена для футерування печей, в яких обпалюється нікелева руда.

Відповідно до ч. 8 ст. 257 Митного кодексу України митне оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення здійснюється органами доходів і зборів на підставі митної декларації, до якої декларантом залежно від митних формальностей, установлених цим кодексом для митних режимів, та заявленої мети переміщення вносяться такі відомості, у тому числі у вигляді кодів:

1) заявлений митний режим, тип декларації та відомості про особливості переміщення;

2) відомості про декларанта, уповноважену особу, яка склала декларацію, відправника, одержувача, перевізника товарів і сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або іншого документа, що використовується в міжнародній практиці замість договору (контракту), а в разі якщо зовнішньоекономічний договір (контракт) укладено на підставі посередницького договору, - також про іншу, крім сторони зовнішньоекономічного договору (контракту), сторону такого посередницького договору;

3) відомості про найменування країн відправлення та призначення;

4) відомості про транспортні засоби комерційного призначення, що використовуються для міжнародного перевезення товарів та/або їх перевезення митною територією України під митним контролем, та контейнери;

5) відомості про товари:

а) найменування;

б) звичайний торговельний опис, що дає змогу ідентифікувати та класифікувати товар;

в) торговельна марка та виробник товарів (за наявності у товаросупровідних та комерційних документах);

г) код товару згідно з УКТ ЗЕД;

ґ) найменування країни походження товарів (за наявності);

д) опис упаковки (кількість, вид);

е) кількість у кілограмах (вага брутто та вага нетто) та інших одиницях виміру;

є) фактурна вартість товарів;

з) відомості про уповноважені банки декларанта;

и) статистична вартість товарів;

6) відомості про нарахування митних та інших платежів, а також про застосування заходів гарантування їх сплати:

а) ставки митних платежів;

б) застосування пільг зі сплати митних платежів;

в) суми митних платежів;

г) офіційний курс валюти України до іноземної валюти, у якій складені рахунки, визначений відповідно до ст. 3 прим. Митного кодексу України;

ґ) спосіб і особливості нарахування та сплати митних платежів;

д) спосіб забезпечення сплати митних платежів (у разі застосування заходів гарантування їх сплати);

7) відомості про зовнішньоекономічний договір (контракт) або інший документ, що використовується в міжнародній практиці замість договору (контракту), та його основні умови;

8) відомості, що підтверджують дотримання встановлених законодавством заборон та обмежень щодо переміщення товарів через митний кордон України;

9) відомості про документи, передбачені ч. 3 ст. 335 Митного кодексу України;

10) довідковий номер декларації (за бажанням декларанта).

18.09.2020 року до сектору митного оформлення «Побузьке» митного поста «Кропивницький» Дніпровської митниці Держмитслужби ОСОБА_1 подано електронну митну декларацію типу ІМ 40 ДЕ, зареєстровану за № UA110290/2020/001521, в якій задекларувано зазначений вище товар за кодом згідно з УКТЗЕД .

За твердженням позивача зазначений код товару УКТЗЕД внесений декларантом до митної декларації із товаросупровідних документів, наданих відправником товару, зокрема з рахунку-фактури (інвойсу) від 14.07.2020 №B318, копії експортної декларації відправника FY Co. Limited 63786013 від 14.07.2020 р. та специфікації до контракту № 6 від 04.12.2019. Дослідивши вказані докази судом встановлено, що товаросупровідні документи містять код товару .

18.09.2020 проведений митний огляд товару із залученням співробітників УЗПМП, відібрано проби товару, про що складено Акт про взяття проб товарів № UA110290/2020/001521 та відправлено їх до Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби.

Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень Держмитслужби надано висновок №-0511 від 29.09.2020, в якому зазначено, що зразок наданий на дослідження ідентифіковано як невипалений виріб у вигляді цегли чорного кольору, який містить у своєму складі оксиди магнію, алюмінію, кремнію, кальцію, заліза та графіту.

В пункті 2 висновку №-0511, наданим Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень Держмитслужби, підставою для проведення дослідження зазначено запит про проведення дослідження від 21.09.2020 №62, а в пункті 8 цього ж висновку підставою для направлення запиту зазначено рішення ВОР 4 УЗПМП Дніпровської митниці Держмитслужби.

Згідно з ч.2 ст.356 МК України взяття проб (зразків) товарів проводиться уповноваженими посадовими особами митного органу на підставі вмотивованого письмового рішення керівника цього митного органу або його заступника.

Відділ оперативного реагування № 4 (ВОР 4) відповідно до положень зазначеної вище норми не має відповідних повноважень приймати рішення про взяття проб (зразків) та зверненні із запитами про проведення дослідження (аналізу, експертизи), оскільки таке право належить виключно керівнику цього митного органу або його заступнику.

Вказане свідчить, що експертний висновок наданий на виконання рішення, яке є протиправним та прийняте особою без законних повноважень та не у законний спосіб.

На підставі експертного висновку 29.09.2020 відділом оперативного реагування №4 направлено запит до спеціалізованого підрозділу митниці з метою перевірки правильності класифікації товару за УКТЗЕД, а 01.10.2020 спеціалізованим підрозділом митниці винесено рішення про визначення коду товару КТ-UA11000-0161-2020, згідно якого зазначена вище цегла класифікується за кодом згідно з УКТЗЕД , на який встановлена ставка ввізного мита у розмірі 8% від вартості товару.

02.10.2020 головним державним інспектором відділу оперативного реагування №4 управління забезпечення протидії митним правопорушенням Дніпропетровської митниці Держмитслужби було складено протокол про порушення митних правил №0348/11000/20 та зазначена особа, що притягується до відповідальності - ОСОБА_1 , начальник відділу митного оформлення ТОВ «Побужський феронікелевий комбінат» (а.с. 10-14).

Зі змісту постанови вбачається, що вона складена 10.03.2021 першим заступником начальника Дніпровської митниці Держмитслужби Мужевим Олексієм Олександровичем постанову без присутності особи, що притягається до відповідальності в справі про порушення митних правил №0348/11000/20 щодо громадянки України ОСОБА_1 . Останню визнано винною у вчинені порушення митних правил, передбаченого ст. 485 МК України, а також накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів, що складає 354 993,96 грн.(а.с.51-53).

18.03.2021 позивачем ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку отримано постанову в справі про порушення митних правил № 0348/11000/20 від 10.03.2021 (а.с.54-55).

Зазначена постанова в справі про порушення митних правил № 0348/11000/20 від 10.03.2021 є неправомірною виходячи з наступного.

Згідно з ч. 1 ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч.1 ст.90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Згідно статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У відповідності до ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Частинами 1, 4 ст.526 МК України встановлено, що справа про порушення митних правил розглядається в присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за це правопорушення, та/або її представника. Справа про порушення митних правил може бути розглянута за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за це правопорушення, лише у випадках, якщо є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про перенесення розгляду справи.

На момент винесення оскаржуваної постанови повідомлення про дату розгляду справи про порушення митних правил ОСОБА_1 не отримувала, тобто даних про своєчасне сповіщення позивача про місце і час розгляду справи відповідач не має. У зв`язку з цим позивач була позбавлена можливості реалізувати свої процесуальні права, а заяв про розгляд справи за її відсутності вона не подавала.

Наведене свідчить про порушення права позивача на захист і є однією з підстав для визнання протиправною і скасування оскаржуваної постанови відповідно до положень п.4 ч.1 ст.531 МК України.

Окрім того, відповідно до ч.6 ст.69 МК України штрафи та інші санкції за несплату митних платежів та за інші порушення, виявлені у зв`язку з неправильною класифікацією товарів, застосовуються органами доходів і зборів виключно у разі, якщо прийняте органом доходів і зборів рішення про класифікацію цих товарів у складному випадку було прийнято на підставі поданих заявником недостовірних документів, наданої ним недостовірної інформації та/або внаслідок ненадання заявником всієї наявної у нього інформації, необхідної для прийняття зазначеного рішення, що суттєво вплинуло на характер цього рішення.

Статтею 485 МК України передбачена адміністративна відповідальність за дії, спрямовані на неправомірне звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру, а також інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів.

Подані до митного оформлення товаросупровідні документи достатньо повно підтверджують відсутність у позивача умислу на вчинення передбаченого ст.485 МК України порушення митних правил, так як у митній декларації вказаний код, що визначений постачальником товару.

Посилання у постанові на рішення митного органу про визначення коду товару у 2017 році є безпідставним, так як позивач не була декларантом та про вказане рішення не була обізнана.

Верховний Суд здійснює правовий аналіз ст. 485 МК України стосовно накладення штрафу за заявлення в митній декларації неправдивих відомостей необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД у сукупності зі ст. 69 МК України, що передбачає звільнення від накладення штрафів у зв`язку із помилковою класифікацією товарів, якщо випадок такої класифікації є складним.

Відповідно до ч. 5 ст. 69 МКУ, випадок визнається складним, якщо у процесі контролю у митних органів виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, що потребують додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

У той же час, навіть у складному випадку, штраф може бути накладено на керівника, однак лише за умови, якщо декларант при митному оформленні подавав недостовірні документи, недостовірну інформацію та/або не всю наявну в нього інформацію (ч. 6 ст. 69 МКУ).

В своїх рішеннях Верховний Суд при дослідженні питання чи був випадок класифікації складним та чи правомірне накладення штрафу звертає увагу, якщо митні органи самостійно не могли визначити код товару, а для класифікації товару проводилося лабораторне дослідження, то сам факт необхідності проведення такого дослідження свідчить про те, що випадок класифікації є складним.

Тобто, сам по собі факт невірного зазначення коду товару згідно з УКТЗЕД не становить склад правопорушення згідно з статтею 485 Митного кодексу України.

Вказана правова позиція знаходить своє підтвердження у постанові Верховного Суду від 14 серпня 2018 року у справі № №640/19665/16-а, у якій митні органи самостійно не могли визначити код товару, оскільки правильне визначення коду товару залежало від його характеристик, які не можна було визначити візуально. Верховний Суд постановив, що оскільки лише після отримання лабораторного висновку митні органи визначили інший код, ніж той, що зазначив декларант, то випадок класифікації товару визнається складним. На основі ст. 69 МКУ Верховний Суд скасував накладення штрафу на декларанта.

Верховний Суд зазначив, що такі обставини та необхідність підтвердження рішення про код товару свідчать про складність випадку класифікації, а отже накладення штрафу є неправомірним.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 02.10.2018 у справі № 640/5082/17, а також від 08.02.2022 у справі № 761/17885/17.

Відповідно до ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Стаття 9 КУпАП визначає, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Тому відповідач, як суб`єкт владних повноважень, використовуючи свої повноваження повинен був зібрати та надати суду докази, які б підтверджували наявність складу правопорушення.

Оскільки докази у підтвердження наявності складу правопорушення відсутні, тому дані обставини унеможливлюють притягнення позивача до будь-якого виду відповідальності.

Відповідно до вимог п.1 ст.247 Кодексу України про адміністративні правопорушення провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Згідно ч. 1 ст. 529 МК України постанова митниці у справі про порушення митних правил може бути оскаржена до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, або до місцевого загального суду як адміністративного суду в порядку, передбаченому Кодексом адміністративного судочинства України.

Статті 529 МК України встановлено, що скарга (адміністративний позов) на постанову органу доходів і зборів у справі про порушення митних правил подається у строк, встановлений Кодексом України про адміністративні правопорушення. У разі пропуску цього строку з поважних причин він за заявою особи, яка подає скаргу (адміністративний позов), може бути поновлений відповідно митницею, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, або судом.

Відповідно до статті 289 КУпАП скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, та/або про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису),-протягом десяти днів з дня набрання постановою законної сили. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Відповідно до ч. 3 ст. 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Згідно п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин, зокрема, відсутність події і складу адміністративного правопорушення. Тобто наявність події адміністративного правопорушення є обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності, яка доводиться шляхом надання доказів.

Статтею ст. 251 КУпАП України передбачено, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Аналіз положень вказаних статей КУпАП, дозволяє дійти висновку, що зміст постанови у справі про адміністративне правопорушення має відповідати вимогам, передбаченим статтям 283 і 284 КУпАП.

У ній, зокрема, потрібно навести докази, на яких ґрунтується висновок про вчинення особою адміністративного правопорушення та зазначити мотиви відхилення інших доказів, на які посилався правопорушник, чи висловлених останнім доводів.

Згідно вимог ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Згідно зі ст. 62 Конституції України, вина особи, яка притягується до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватись на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно п. 3, ч. 3 ст. 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право зокрема скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Отже, в порушення вимог ч.2 ст.71 КАС України відповідач обов`язку щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності не виконав.

Крім того, відповідно до ч.1 статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

У Рішенні Конституційного Суду від 29.06.2010 №17-рп/2010 зазначено, що одним із елементів верховенства права є принцип правової визначеності, у якому стверджується, що обмеження основних прав людини та громадянина і втілення цих обмежень на практиці допустиме лише за умови забезпечення передбачуваності застосування правових норм, встановлюваних такими обмеженнями. Тобто, обмеження будь-якого права повинне базуватися на критеріях, які дадуть змогу особі відокремлювати правомірну поведінку від протиправної, передбачати юридичні наслідки своєї поведінки.

Отже, юридичні рішення суб`єктів владних повноважень повинні прийматися у відповідності з правовими нормами, які повинні бути чіткими, щоб дозволяти особі передбачити для себе певною мірою за певних обставин наслідки, які може спричинити певна дія.

Суд приходить до висновку, що при винесені відповідачем постанови відносно позивача були допущенні процесуальні порушення прав останньої, та порушено процесуальні норми при складенні протоколу про адміністративне правопорушення та винесення постанови по справі про адміністративне правопорушення, тобто оскаржена постанова не відповідає вимогам ст. 283 КУпАП та винесена в порушення ст 236 КУпАП.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як вбачається з наданої квитанції №0.0..1 від 26.03.2021 (а.с. 9), позивач за подання даного позову до суду, сплатила судовий збір в розмірі 908 грн., а тому у зв`язку із задоволенням позову, враховуючи, що особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, відповідно до ст. 288 КУпАП, згідно ст. 139 КАС України судові витрати слід стягнути з відповідача на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань.

Підстави для допущення до негайного виконання судового рішення та для скасування заходів забезпечення позову відсутні.

Керуючись ст.ст. 6, 9, 10, 242-246 Кодексу адміністративного судочинства України, ст. ст. 69, 356, 485, 526, 529, 531 МК України, ст.ст. 245,251,252 КУпАП, суд,-

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Кропивницької митниці (відокремленого підрозділу Держмитслужби) та першого заступника начальника Дніпровської митниці Держмитслужби Мужева Олексія Олександровича про визнання протиправною та скасування постанови в справі про порушення митних правил - задовольнити повністю.

Постанову в справі про порушення митних правил №0348/11000/20 від 10 березня 2021 року,винесену першим заступником начальника Дніпровської митниці Держмитслужби Мужевим Олексієм Олександровичем про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 485 Митного кодексу України та накладення на неї адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів, що складає 354 993 грн. 96 коп., визнати протиправною та скасувати, а справу про адміністративне правопорушення, закрити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Кропивницької митниці (відокремленого підрозділу Держмитслужби ) на користь ОСОБА_1 судові витрати в розмірі 908 (дев`ятсот вісім) грн.

Місце проживання позивача ОСОБА_1 : АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Місцезнаходження відповідача Кропивницької митниці (відокремленого підрозділу Держмитслужби): м. Кропивницький, вул. Лавандова, б. №27-б, поштовий індекс 25030, ідентифікаційний код юридичної особи .

Місцезнаходження відповідача першого заступника начальника Дніпровської митниці Держмитслужби Мужева Олексія Олександровича: вул. Княгині Ольги, 22, м. Дніпро, поштовий індекс 49038.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подачі протягом десяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду апеляційної скарги. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Голованівський районний суд Кіровоградської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Дата складення повного судового рішення: 03 травня 2022 року.

Суддя: Гут Ю. О.