Справа № 320/8245/21
Суддя: Дудін С.О.
Дата ухвалення: 2022-05-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 травня 2022 року справа №320/8245/21

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дудіна С.О., розглянув у порядку письмового провадження за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби України у Київській області про визнання протиправною та скасування вимоги.

Суть спору: до Київського окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 з позовом до Головного управління ДПС України у Київській області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) №Ф-3793-23 від 01.08.2018.

Обґрунтовуючи свої вимоги, позивачка зазначила, що спірною вимогою від 01.08.2018 №Ф-3793-23 їй було визначено до сплати недоїмку з єдиного соціального внеску на суму 103239,95 грн.

Позивачка вважає, що спірна вимога є протиправною, оскільки вона не отримувала від контролюючого органу жодних документів, на підставі яких виникла відповідна сума заборгованості з єдиного соціального внеску.

Крім того, позивачка зауважила, що контролюючий орган не направляв на адресу ОСОБА_1 спірну вимогу.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 13.09.2021 відкрито провадження у справі, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Відповідач правом на надання відзиву на позовну заяву не скористався, про відкриття провадження у справі був проінформований шляхом направлення тексту ухвали від 13.09.2021 на електронну адресу, про що свідчать довідка про доставку електронного листа, сформована програмним забезпеченням "Діловодство спеціалізованого суду".

Відповідно до частини шостої статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Згідно з частиною другою статті 175 КАС України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

На підставі наведеного справа розглядається за наявними у ній матеріалами.

З урахуванням викладеного, розгляд справи судом здійснено у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами та доказами.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є громадянкою України, про що свідчить паспорт серії НОМЕР_1 , виданий Києво-Святошинським РВ УДМС України в Київській області 18.12.2014.

ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ) зареєстрована як фізична особа підприємець 06.09.2012.

Судом встановлено, що представник позивача, адвокат Крепель Дмитро Ігорович звернувся до Головного управління ДПС у Київській області з адвокатським запитом від 16.06.2021 вих.№08, у якому просив:

- надати інформацію із посиланням на первинні документи (підтвердження реєстрації платника як ФОП, витяг з інформаційної системи органу доходів і зборів тощо), за який період та на якій правовій підставі у позивачки виникла недоїмка з єдиного внеску;

- надати копії первинних документів, які слугували підставою для нарахування позивачці недоїмки по єдиному внеску, та за який період;

- надати копії винесених відносно позивачки вимог про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску з доказами їх направлення.

Головне управління ДПС у Київській області листом від 22.06.2021 №25116/6/10-36-13-10 повідомило представнику позивача, що за даними інтегрованої картки платника у ОСОБА_2 станом на 22.06.2021 наявна заборгованість по єдиному внеску на суму 103239,95 грн., а саме: за кодом платежу 71040000 (єдиний внесок для фізичних осіб-підприємців, які обрали спрощену систему оподаткування) в сумі 103239,95 грн.

09.02.2016 нараховано платником самостійно згідно поданого звіту по єдиному внеску від 04.02.2016 № в сумі 2937,63 грн.

21.03.2016 нараховано платником самостійно єдиний внесок згідно звіту від 21.03.2016 в сумі 2545,80 грн.

09.02.2017 нараховано платником самостійно згідно поданого звіту від 16.01.2017 № в сумі 3797,64 грн.

14.04.2017 донараховано єдиний внесок згідно акту перевірки від 21.12.2016 №217/1302/. Вимога про сплату боргу (недоїмки) від 20.02.2017 № в сумі 87057,52 грн.

14.04.2017 донараховано штрафні санкції по єдиному внеску згідно рішення про застосування штрафних санкцій за донарахування або своєчасно не нарахованого єдиного внеску від 20.02.2017 № в сумі 8705,76 грн.

У вказаному листі зазначено, що у зв`язку з наявністю заборгованості по єдиному внеску у ОСОБА_2 в сумі 103239,95 грн. відповідно до даних автоматизованої системи обліку Головним управлінням ДФС у Київській області сформовано вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 01.08.2018 №Ф-3793-23 та направлено рекомендованим листом з повідомленням про вручення, проте поштове відправлення повернулось у зв`язку з закінченням терміну зберігання.

До вказаного листа відповідачем було додано вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 01.08.2018 №Ф-3793-23, якою ОСОБА_1 нараховано до сплати заборгованість з єдиного соціального внеску на загальну суму 103239,95 грн., у тому числі 94534,19 грн. - недоїмка та 8705,76 грн. - штрафні санкції.

Як вбачається з матеріалів справи, представник позивача, адвокат Крепель Дмитро Ігорович, звернувся до Головного управління ДПС у Київській області з адвокатським запитом вих.№13 від 30.06.2021, у якому просив надати:

- копію акта перевірки від 21.12.2016 №217/1302/, складеного відносно ОСОБА_3 ;

- копію вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 20.02.2017 № в сумі 87057,52 грн. відносно ОСОБА_3 та докази її направлення;

- копію рішення про застосування штрафних санкцій за донарахування або своєчасно не нарахованого єдиного внеску від 20.02.2017 № в сумі 8705,76 грн.

У відповідь на вказаний запит Головним управлінням ДПС у Київській області було направлено позивачу акт від 21.12.2016 №217/1302/ планової документальної виїзної перевірки дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства ФОП ОСОБА_3 за період з 01.01.2015 по 31.12.2015, у якому зазначено, зокрема, про порушення позивачем п.п.1 п.2 ст.6 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування», в результаті чого позивачка не утримала та не перерахувала суму ЄСВ, яка підлягає сплаті до бюджету, на загальну суму 87057,52 грн., у т.ч. за 2015 рік - 87057,52 грн.

Не погоджуючись з правомірністю прийняття спірної вимоги, позивачка звернулася з даним позовом до суду про визнання її протиправною та скасування, з приводу чого суд зазначає таке.

Відповідно до частини першої статті 1 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" від 08.07.2010 №2464-VI (далі - Закон №2464-VI, в редакції, яка була чинна на момент винесення відповідачем спірної вимоги) у цьому Законі нижченаведені терміни вживаються в такому значенні:

- єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок) - консолідований страховий внесок, збір якого здійснюється до системи загальнообов`язкового державного соціального страхування в обов`язковому порядку та на регулярній основі з метою забезпечення захисту у випадках, передбачених законодавством, прав застрахованих осіб на отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування;

- застрахована особа - фізична особа, яка відповідно до законодавства підлягає загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню і сплачує (сплачувала) та/або за яку сплачується чи сплачувався у встановленому законом порядку єдиний внесок;

- недоїмка - сума єдиного внеску, своєчасно не нарахована та/або не сплачена у строки, встановлені цим Законом, обчислена органом доходів і зборів у випадках, передбачених цим Законом.

Згідно зі статтею 4 Закону №2464 платниками єдиного внеску є, зокрема:

- фізичні особи - підприємці, в тому числі ті, які обрали спрощену систему оподаткування (п.4).

Частиною першою статті 7 Закону №2464 визначено, що єдиний внесок нараховується, серед іншого: для платників, зазначених у пунктах 4 (крім фізичних осіб - підприємців, які обрали спрощену систему оподаткування), 5 та 5-1 частини першої статті 4 цього Закону, - на суму доходу (прибутку), отриманого від їх діяльності, що підлягає обкладенню податком на доходи фізичних осіб. При цьому сума єдиного внеску не може бути меншою за розмір мінімального страхового внеску на місяць.

У разі якщо таким платником не отримано дохід (прибуток) у звітному кварталі або окремому місяці звітного кварталу, такий платник зобов`язаний визначити базу нарахування, але не більше максимальної величини бази нарахування єдиного внеску, встановленої цим Законом. При цьому сума єдиного внеску не може бути меншою за розмір мінімального страхового внеску (п.2).

Згідно з пунктом 5 частини першої статті 1 Закону №2464 мінімальний страховий внесок - сума єдиного внеску, що визначається розрахунково як добуток мінімального розміру заробітної плати на розмір внеску, встановлений законом на місяць, за який нараховується заробітна плата (дохід), та підлягає сплаті щомісяця.

Відповідно до частини п`ятої статті 8 Закону №2464 єдиний внесок для платників, зазначених у статті 4 цього Закону, встановлюється у розмірі 22 відсотки до визначеної статтею 7 цього Закону бази нарахування єдиного внеску.

У разі якщо база нарахування єдиного внеску не перевищує розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на місяць, за який отримано дохід, сума єдиного внеску розраховується як добуток розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на місяць, за який отримано дохід (прибуток), та ставки єдиного внеску.

Згідно з частинами сьомою-восьмою статті 9 Закону №2464 єдиний внесок сплачується шляхом перерахування платником безготівкових коштів з його банківського рахунку.

Платники єдиного внеску, зазначені у пунктах 4, 5 та 5-1 частини першої статті 4 цього Закону, зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний квартал, до 20 числа місяця, що настає за кварталом, за який сплачується єдиний внесок.

Частиною одинадцятою статті 9 Закону №2464 визначено, що у разі несвоєчасної або не в повному обсязі сплати єдиного внеску до платника застосовуються фінансові санкції, передбачені цим Законом, а посадові особи, винні в порушенні законодавства про збір та ведення обліку єдиного внеску, несуть дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно із законом.

Відповідно до частин третьої та четвертої статті 25 Закону №2464 суми недоїмки стягуються з нарахуванням пені та застосуванням штрафів.

Орган доходів і зборів у порядку, за формою та у строки, встановлені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, надсилає платникам єдиного внеску, які мають недоїмку, вимогу про її сплату.

Згідно з пунктом 3 розділу VI Інструкції №449 про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженої наказом Міністерства юстиції фінансів України від 20.04.2015 №449 (далі-Інструкція №449) органи доходів і зборів надсилають (вручають) платникам вимогу про сплату боргу (недоїмки), якщо:

дані документальних перевірок свідчать про донарахування сум єдиного внеску органами доходів і зборів;

платник має на кінець календарного місяця недоїмку зі сплати єдиного внеску;

платник має на кінець календарного місяця борги зі сплати фінансових санкцій.

У випадку, передбаченому абзацом другим цього пункту, вимога про сплату боргу (недоїмки) приймається відповідним органом доходів і зборів протягом десяти робочих днів з дня, що настає за днем вручення платнику акта перевірки, а за наявності заперечень платника єдиного внеску до акта перевірки приймається з урахуванням висновку про результати розгляду заперечень до акта перевірки.

Орган доходів і зборів надсилає (вручає) вимогу про сплату боргу (недоїмки) платнику єдиного внеску протягом трьох робочих днів із дня її винесення.

У випадках, передбачених абзацами третім та/або четвертим цього пункту, вимога про сплату боргу (недоїмки) надсилається (вручається):

платникам, зазначеним у підпунктах 1 та 2 пункту 1 розділу II цієї Інструкції, протягом десяти робочих днів, що настають за календарним місяцем, у якому виникла, зросла або частково зменшилась сума недоїмки зі сплати єдиного внеску (заборгованість зі сплати фінансових санкцій);

платникам, зазначеним у підпунктах 3 та 4 пункту 1 розділу II цієї Інструкції, протягом п`ятнадцяти робочих днів, що настають за календарним місяцем, у якому виникла, зросла або частково зменшилась сума недоїмки зі сплати єдиного внеску (заборгованість зі сплати фінансових санкцій).

Вимога про сплату боргу (недоїмки) формується на підставі даних інформаційної системи органу доходів і зборів платника на суму боргу, що перевищує 10 гривень.

Пунктом 4 розділу VI Інструкції №449 передбачено, що вимога про сплату боргу (недоїмки) формується на підставі актів документальних перевірок, звітів платника про нарахування єдиного внеску та облікових даних з інформаційної системи органу доходів і зборів за формою згідно з додатком 6 до цієї Інструкції (для платника - юридичної особи) або за формою згідно з додатком 7 до цієї Інструкції (для платника - фізичної особи).

При формуванні вимоги про сплату боргу (недоїмки) їй присвоюється порядковий номер, який складається з трьох частин: 1 частина - літера «Ю» (вимога до юридичної особи) або «Ф» (вимога до фізичної особи), 2 частина - порядковий номер, 3 частина - літера «У» (узгоджена вимога).

Після формування вимоги про сплату боргу (недоїмки) та внесення даних до відповідного реєстру вимога надсилається (вручається) платнику. При надсиланні вимоги платнику рекомендованим листом з повідомленням про вручення корінець вимоги залишається у органі доходів і зборів. При врученні вимоги платнику під підпис така вимога залишається у платника, а корінець вимоги, на якому платник проставляє свій підпис, - у органі доходів і зборів.

Вимога про сплату боргу (недоїмки) вважається належним чином надісланою (врученою), зокрема, фізичній особі, якщо її вручено особисто такій фізичній особі або її законному чи уповноваженому представникові чи надіслано рекомендованим листом на її адресу за місцем проживання або останнього відомого її місця перебування (проживання) з повідомленням про вручення.

Якщо платник на день надсилання (вручення) йому органом доходів і зборів вимоги про сплату боргу (недоїмки) не повідомив в установленому порядку про зміну місцезнаходження (місця проживання), вимога вважається належним чином надісланою (врученою) навіть у разі її повернення як такої, що не знайшла адресата.

Дата надсилання (вручення) проставляється на корінці вимоги: службовою (посадовою) особою юридичної особи, фізичною особою або її законним чи уповноваженим представником - у разі вручення вимоги під підпис; працівником структурного підрозділу, до функцій якого належать приймання, реєстрація та обробка вхідної і вихідної кореспонденції, у разі надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення. При цьому повідомлення про вручення прикріплюється до корінця вимоги.

У разі якщо неможливо надіслати (вручити) платнику єдиного внеску вимогу про сплату боргу (недоїмки) поштою у зв`язку з відсутністю його за місцезнаходженням (місцем проживання) (відсутністю службових (посадових) осіб платника єдиного внеску за його місцезнаходженням), відмовою платника єдиного внеску або службових (посадових) осіб платника прийняти вимогу, вимога вважається надісланою (врученою) платнику єдиного внеску у день, зазначений поштовою службою у повідомленні про вручення із зазначенням причин невручення.

Як зазначено вище, Головним управлінням ДФС у Київській області було прийнято вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 01.08.2018 №Ф-3793-23, якою ОСОБА_1 нараховано до сплати заборгованість з єдиного соціального внеску на загальну суму 103239,95 грн., у тому числі 94534,19 грн. - недоїмка та 8705,76 грн. - штрафні санкції.

Зі змісту листа Головного управління ДПС у Київській області від 22.06.2021 №25116/6/10-36-13-10 вбачається, що сума недоїмки у розмірі 103239,95 грн. виникла на підставі таких документів: звіту по єдиному внеску від 04.02.2016 №, в якому позивачем нараховано суму ЄСВ у розмірі 2937,63 грн.; звіту від 21.03.2016, в якому позивачем нараховано суму ЄСВ у розмірі 2545,80 грн.; звіту від 16.01.2017 №, в якому позивачем нараховано суму ЄСВ у розмірі 3797,64 грн.; акту перевірки від 21.12.2016 №217/1302/; вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 20.02.2017 № в сумі 87057,52 грн.; рішення про застосування штрафних санкцій за донарахування або своєчасно не нарахованого єдиного внеску від 20.02.2017 № в сумі 8705,76 грн.

В матеріалах справи наявний акт перевірки від 21.12.2016 №217/1302/, у якому зазначено про порушення позивачем п.п.1 п.2 ст.6 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування», в результаті чого позивачка не утримала та не перерахувала суму ЄСВ, яка підлягає сплаті до бюджету, на загальну суму 87057,52 грн., у т.ч. за 2015 рік - 87057,52 грн.

З метою повного та всебічного з`ясування обставин справи, ухвалою суду від 13.09.2021 було витребувано від відповідача:

- копію вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 01.08.2018 №Ф-3793-23 та докази її направлення позивачу;

- копії усіх документів, на підставі яких була прийнята спірна вимога (у т.ч. копії звітів позивача з єдиного соціального внеску від 04.02.2016, від 21.03.2016 та від 16.01.2017, вимога про сплату боргу (недоїмки) від 20.02.2017 № та рішення від 20.02.2017 № та докази їх направлення позивачу);

- інтегровану картку позивача з єдиного соціального внеску з січня 2016 року по теперішній час.

Проте, відповідач вимоги ухвал суду не виконав витребувані докази суду не надав та про причини їх ненадання суду не повідомив. Наведене, у свою чергу, позбавляє суд можливість перевірити правомірність винесення контролюючим органом оскаржуваної у цій справі вимоги про сплату боргу.

Натомість Кодекс адміністративного судочинства України закріплює відповідні наслідки такої бездіяльності суб`єкта владних повноважень у вигляді невиконання без поважних причин вимог суду про надання доказів.

Так, згідно з частиною дев`ятою статті 80 КАС України у разі неподання суб`єктом владних повноважень витребуваних судом доказів без поважних причин або без повідомлення причин суд, залежно від того, яке ці докази мають значення, може визнати обставину, для з`ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у її визнанні, або розглянути справу за наявними в ній доказами, а у разі неподання доказів позивачем - також залишити позовну заяву без розгляду.

Керуючись вказаною нормою та приймаючи до уваги неподання відповідачем без поважних причин доказів, витребуваних судом ухвали від 13.09.2021, суд вважає за можливе визнати підтвердженими ті обставини, на які посилається позивачем у своїй позовній заяві, а саме: неправомірності визначення спірною вимогою суми ЄСВ для сплати до бюджету.

Крім того, частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем під час розгляду справи не було надано належних та допустимих доказів, які б підтверджували наявність у позивача недоїмки з єдиного соціального внеску на загальну суму 103239,95 грн.

Більш того, відповідач не надав суду без поважних причин відзив на позовну заяву, у той час як частиною четвертою статті 159 КАС України закріплено, що неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Керуючись цієї нормою та приймаючи до уваги неподання відповідачем без поважних причин відзиву на позов, незважаючи на своєчасне отримання ухвали про відкриття провадження у справі, суд кваліфікує неподання відповідачем відзиву як визнання позову.

Враховуючи вказане, суд вважає за необхідне задовольнити вимогу позивача та визнати протиправною та скасувати вимогу Головного управління ДФС у Київській області від 01.08.2018 №Ф-3793-23.

Таким чином, позовні вимоги підлягають задоволенню повністю.

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Під час звернення до суду позивачем сплачено судовий збір у розмірі 1032,40 грн., що підтверджується квитанцією від 03.09.2021 №0.0..2.

Враховуючи задоволення позовних вимог, сума судового збору, яка підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - Головного управління ДПС у Київській області, становить 1032,40 грн.

На підставі викладеного, керуючись статтями 243-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

1. Адміністративний позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправною та скасувати вимогу Головного управління ДФС у Київській області про сплату боргу (недоїмки) від 01.08.2018 №Ф-3793-23.

3. Стягнути на користь ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) судовий збір у сумі 1032,40 грн. (одна тисяча тридцять дві грн. 40 коп.) за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - Головного управління ДПС у Київській області (ідентифікаційний код: 43141377, місцезнаходження: 03680, м.Київ, вул. Народного Ополчення, буд.5-А).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Дудін С.О.