Справа № 320/12439/21
Суддя: Леонтович А.М.
Дата ухвалення: 2022-02-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 лютого 2022 року № 320/12439/21

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Леонтовича А.М., за участю секретаря судового засідання Щавлінського С.Р.,

позивача ОСОБА_1

представника позивача Лантуха Я.В.

представника відповідача Роменської Є.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Національної поліції в Київській області

про визнання протиправним та скасування наказу,

в с т а н о в и в:

І. Зміст позовних вимог

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Головного управління Національної поліції в Київській області, у якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ №293 від 23.07.2021 винесений начальником Бучанського районного управління ГУНП в Київській області полковником поліції Ткач А.А. про притягнення старшого слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СВ Бучанського РУП ГУ НП в Київській області, капітана поліції ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, яким оголошено сувору догану за порушення службової дисципліни, а саме не виходу на робоче місце 22 липня 2021 року 09.00 до 18:00 год.

ІІ. Виклад позиції позивача та заперечень відповідача

В обґрунтування заявлених вимог позивач вказує на відсутність факту вчинення дисциплінарного проступку, з огляду на наявність поважних причин не прибуття на службу 22.06.2021.

Заперечуючи проти задоволення позову відповідач вказав, що за наслідками проведеного службового розслідування відносно позивача встановлено вчинення дисциплінарного проступку, яке виразилося у невиході на службу без поважних причин та, як наслідок, винесено оскаржуваний наказ про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляду суворої догани.

ІІІ. Процесуальні дії суду у справі

Ухвалою суду від 08.10.2021 відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Протокольною ухвалою суду від 06.12.2021 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

IV. Обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено таке.

22.06.2021 майором поліції ОСОБА_2 , підполковником поліції ОСОБА_3 , старшим лейтенантом ОСОБА_4 , лейтенантом поліції ОСОБА_5 , страшим сержантом поліції ОСОБА_6 та у присутності свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 складено акт про відсутність на службі з 9:00 год. 22.06.2021 по 18:00 год. 22.06.2021 без поважних причин капітана поліції ОСОБА_1

23.06.2021 до Бучанського районного управління поліції Головного управління НП у Київській області надійшов рапорт т.в.о. начальника відділення поліції №1 Бучанського РУП ГУНП в Київській області майора поліції ОСОБА_2 про те, що старший слідчий відділення розслідування злочинів загального кримінальної спрямованості слідчого відділу Бучанського РУП ГУНП в Київській області капітан поліції ОСОБА_1 був відсутній на робочому місці з 8:00 год. до 18:00 год. 22.06.2021 у відділенні поліції №1 Бучанського РУП ГУНП в Київській області до якого був направлений раніше за усною вказівкою керівництва.

Наказом Головного управління Національної поліції в Київській області від 29.06.2021 №248 призначено службове розслідування щодо можливих порушень службової дисципліни старшим слідчим відділення розслідування злочинів загального кримінальної спрямованості слідчого відділу Бучанського РУП ГУНП в Київській області капітан поліції ОСОБА_1 .

За наслідками проведення службового розслідування складено висновок від 23.07.2021 та видано начальником поліції А. Ткачем №293 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників Бучанського РУП ГУПН в Київській області», якими за порушення службової дисципліни, вимог статті 3, підпунктів 1, 2 та 3 пункту 1 статті 18, статтей 19, 64 та 91 Закону України «Про національну поліцію», підпунктів 1, 2, 4, 6, 9, 13 пункту 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктом 3 розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, що виразилося у низькому рівні правосвідомості, низьких морально-ділових якостях, грубому ігноруванні наказів і доручень МВС України, Національної поліції України щодо запобігання та недопущення порушень службової дисципліни, що призвело до невиходу на робоче місце з 8:00 до 18:00 год. 22.06.2021 з невідомих причин, старший слідчий відділення розслідування злочинів загального кримінальної спрямованості слідчого відділу Бучанського РУП ГУНП в Київській області капітан поліції ОСОБА_1 підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності, а саме оголошено сувору догану; день невиходу на службу без поважних причин 22.06.2021 визнано прогулом.

Вважаючи протиправним наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності, позивач звернувся з позовом до суду.

V. Норми права, які застосував суд

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає таке.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських та порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України «Про Національну поліцію» від 02 липня 2015 року №580-VIII наступними змінами та доповненнями у редакції на час виникнення спірних правовідносин (далі - Закон України №580-VIII).

Згідно з пунктами 1 та 2 частини 1 статті 18 цього Закону поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, а також професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до частини 2 статті 19 Закону України №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Частиною 2 цієї правової норми встановлено, що підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Дисциплінарний статут Національної поліції України затверджений Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15 березня 2018 року №2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут).

Цей Статут визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Згідно з частиною 1 статті 1 Дисциплінарного статута службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Відповідно до частини 3 цієї правової норми службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України №580-VIII, зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Відповідно до частини 1 статті 11 Дисциплінарного статута за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Статтею 12 Дисциплінарного статута встановлено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Згідно з частиною 1 статті 13 цього Статута дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Частиною 3 цієї правової норми встановлено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Згідно приписів статті 14 Дисциплінарного статута, службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 893 від 07 листопада 2018 року затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі - Порядок №893).

Відповідно до пункта 1 розділа ІІ цього Порядка, службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до статті 18 Дисциплінарного статуту, під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право:

1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;

2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи;

3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України «Про захист персональних даних», «;Про державну таємницю» та іншими законами;

4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;

5) користуватися правничою допомогою.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії та іншими особами, присутніми під час відмови.

У разі відсутності поліцейського на службі дисциплінарна комісія викликає його для надання пояснень. Виклик для надання пояснень надсилається рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі.

Виклик про надання пояснень надсилається з таким розрахунком, щоб поліцейський, який викликається, мав не менше двох діб для прибуття на засідання дисциплінарної комісії.

Фактом, що підтверджує отримання або неотримання поліцейським виклику про надання пояснень, є отримання органом, що проводить службове розслідування, поштового повідомлення про вручення або про відмову від отримання такого виклику чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення.

Поліцейський, який з поважних причин не може прибути для надання пояснень, зобов`язаний не менше ніж за добу до визначеного часу повідомити про це дисциплінарну комісію з наданням підтвердних документів.

Якщо поліцейський, викликаний для надання пояснень у визначеному цією статтею порядку, не з`явився та не повідомив про причини свого неприбуття, він вважається таким, що відмовився від надання пояснень.

Аналогічні права поліцейського визначені пунктом 4 розділа ІV Порядку № 893.

Положеннями статті 19 Дисциплінарного статута закріплено, що у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Наказом Міністерства внутрішні справ України від 09.11.2016 №1179 «Про затвердження Правил етичної поведінки поліцейських», зареєстровано в міністерстві юстиції України 06.12.2016 за №1576/29706, затверджено Правила етичної поведінки поліцейських пунктом 1 розділу ІІ яких встановлено, зокрема, що під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України «Про Національну поліцію», «Про запобігання корупції» та іншими актами законодавства України.

Під час виконання службових обов`язків поліцейському заборонено, зокрема, знімати з однострою чи приховувати нагрудний знак (жетон), а також будь-яким іншим чином перешкоджати прочитанню інформації на ньому або фіксуванню за допомогою технічних засобів, крім випадків, коли поліцейський виконує службові обов`язки в режимі секретності в установленому законодавством України порядку.

Згідно пункту 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.

VI. Оцінка суду

Системний аналіз наведеного правого регулювання дає підстави для висновку, що службове розслідування проводиться з метою виявлення причин та умов, що стали підставою для проведення службового розслідування, ступеня вини особи. Питання про наявність підстав для накладення на особу рядового і начальницького складу дисциплінарного стягнення з`ясовується під час службового розслідування. Правова оцінка правильності рішення про притягнення особи рядового і начальницького складу до дисциплінарної відповідальності повинна фокусуватися насамперед на тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією України та законами України, чи дійсно в діях працівника поліції є встановлені законом підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення.

В ході розгляду справи, суд встановив, що наказом Головного управління Національної поліції в Київській області від 29.06.2021 №248 призначено службове розслідування щодо можливих порушень службової дисципліни старшим слідчим відділення розслідування злочинів загального кримінальної спрямованості слідчого відділу Бучанського РУП ГУНП в Київській області капітан поліції ОСОБА_1 .

Так, в межах розгляду зазначеного службового розслідування було встановлено такі обставини.

23.06.2021 до Бучанського районного управління поліції Голови управління Національної поліції в Київській області надійшов рапорт т.в.о. начальника відділення поліції №1 Бучанського РУП ГУНГ Київській області майора поліції ОСОБА_2 про те, що старший слідчий відділення розслідування злочинів загально кримінальної спрямовання слідчого відділу Бучанського РУП ГУНП в Київській області капі поліції ОСОБА_1 був відсутній на робочому місці з 8:00 18:00 22.06.2021 року у відділенні поліції № 1 Бучанського РУП ГУНП Київській до якого був направлений раніше за усною вказівкою керівництва. Про факт відсутності було складено відповідний акт та про дану подію повідомлено керівництво Бучанського районного управління поліції.

Опитаний старший слідчий відділення розслідування злочинів загально кримінальної спрямованості слідчого відділу Бучанського РУП ГУНП в Київській області капітан поліції ОСОБА_1 з приводу відсутності на робочому місці пояснив, що 22.06.2021 вчасно прибув на місце несення служби у зв`язку з тим, що після закінчення навчання з 28.03.2021 по 19.06.2021 у Харківському національне університеті внутрішніх справ за проектом «поліцейський офіцер громади» його ніхто не повідомив що йому потрібно з`явитися на робоче місце відділення поліції №1 Бучанського районного управління поліції розташованого за адресою: АДРЕСА_1 . Крім того, зазначив що у цей день мав погане самопочуття та як тільки впорався зі своїм здоров`ям одразу поїхав на місце служби, приблизно о 16:30 за вище вказаною адресою.

Додатково в усній розмові капітан поліції ОСОБА_1 повідом що 22.06.2021 року о 11:30 годині його було викликано на допит в якості свідка до КОУ ДВБ НП України за адресою м. Київ, вул. Воздвиженська.

Про перебування на лікарняному чи інші причини не виходу службу ОСОБА_1 керівництву не повідомляв.

Опитаний заступник начальника слідчого відділу Бучанського РУП ГУНП в Київській області капітан поліції ОСОБА_9 пояснив, що у підпорядкування слідчого відділу Бучанського РУП ГУНГ Київській області відноситься старший слідчий відділення розслідування злочинів загально кримінальної спрямованості слідче відділу Бучанського РУП ГУНП в Київській області капітан поліції ОСОБА_1 . З метою ефективної роботи ОСОБА_1 був закріплений територією обслуговування відділення поліції №1 Бучанського РУП ГУНП в Київській області, де він безпосередньо ніс службу та виконував функціональні обов`язки. 23.06.2021 стало відомо, що з 9:00 год. по 18:00 год. 22.06.2021 ОСОБА_1 не вийшов на службу, про що було складено відповідний акт про відсутність на службі.

Як вбачається з висновку службового розслідування, підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді суворої догани слугували висновки про порушення позивачем вимог статті 3, підпунктів 1, 2 та 3 пункту 1 статті 18, статтей 19, 64 та 91 Закону України «Про національну поліцію», підпунктів 1, 2, 4, 6, 9, 13 пункту 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктом 3 розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, що виразилося у низькому рівні правосвідомості, низьких морально-ділових якостях, грубому ігноруванні наказів і доручень МВС України, Національної поліції України щодо запобігання та недопущення порушень службової дисципліни, що призвело до невиходу на робоче місце з 8:00 до 18:00 год. 22.06.2021 з невідомих причин, старшим слідчим відділення розслідування злочинів загального кримінальної спрямованості слідчого відділу Бучанського РУП ГУНП в Київській області капітаном поліції ОСОБА_1 .

За наслідками проведення службового розслідування, у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення, ОСОБА_1 оголошено сувору догану, про що видано відповідний наказ від 23.07.2021 №293.

Щодо правомірності винесення Головним управлінням Національної поліції в Київській області цього наказу, суд встановив таке.

Як вбачається з матеріалів справи, підставою для застосування до позивача дисциплінарного стягнення стали обставини порушення ним службової дисципліни, тому в межах розгляду цієї справи підлягають дослідженню виключно обставини наявності або відсутності у діях позивача складу дисциплінарного проступку, дотриманню відповідачем процедури притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Так, згідно статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників (частина перша). Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу (частина друга). Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського, зокрема: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України (пункт 1 частини третьої); утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України (пункт 6 частини третьої).

З аналізу наведених статей Дисциплінарного статуту висновується, що підставою для дисциплінарної відповідальності поліцейського є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни та означає недотримання Конституцій законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів МВС підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги.

У ході судового розгляду, суд встановив, що 22.06.2021 позивач засобами телекомунікаційного зв`язку повідомив т.в.о. начальника заступника начальника відділення СВ Бучанського РУП ГУПН в Київській області Жалдака І.В. про його знаходження на прийомі у лікаря.

В подальшому 22.06.2021 майором поліції ОСОБА_2 , підполковником поліції ОСОБА_3 , старшим лейтенантом ОСОБА_4 , лейтенантом поліції ОСОБА_5 , страшим сержантом поліції ОСОБА_6 та у присутності свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 складено акт про відсутність на службі з 9:00 год. 22.06.2021 по 18:00 год. 22.06.2021 без поважних причин капітана поліції ОСОБА_1 .

В контексті цього суд зазначає, що як на підставу поважності не виходу на службу 22.06.2021 позивач посилається на те, що вранці 22.06.2021 він відчув сильний біль у спині, тому був вимушений поїхати на прийом до лікаря, про що повідомив т.в.о. заступника начальника відділення СВ Бучанського РУП ГУПН в Київській області Жалдака І.В.

Втім, на думку суду такі покликання позивача є необґрунтованими, оскільки останній не надав жодних доказів його перебування на прийомі у лікаря 22.06.2021, як в ході службового розслідування, такі і не надав такі докази суду.

Також, позивач наголошував, що 22.06.2021 на 11:30 його було викликано на допит у якості свідка до Київського обласного управління Департаменту внутрішньої безпеки НП України, де було проведено слідчу дію за його участі. Після звершення слідчих дій позивач звільнився о 14:00 год.

На підтвердження таких обставин позивач в ході службового розслідування надав повістку про виклик громадянина ОСОБА_1 , відповідно до змісту якої позивачу необхідно було з`явитися 22.06.2021 о 14:30 год. в каб. 107 до КОУ ДВБ НА України для участі у допиті у кримінальному провадженні №0000794 в якості свідка.

За висновком суду, така повістка не є належним та допустимим доказом підтвердження поважності причин не виходу ОСОБА_1 22.06.2021 на службу, оскільки у повістці відсутня відмітка про прибуття позивача для проведення відповідної слідчої дії.

Водночас, суд не бере до уваги довідку видану 22.06.2021 старшим оперуповноваженим КОУ ДВБ НП України про перебування ОСОБА_1 22.06.2021 у період часу з 12:00 год. по 14:00 год. у КОУ ДВБ НП України на допиті у якості свідка, з огляду на те, що ця довідка, яка датована 22.06.2021, тобто була у розпорядження позивача, втім не була надана позивачем в ході службового розслідування, як на причину поважності не виходу на службу.

Крім цього, твердження позивача про його прибуття на службу до Бучанського РУП ГУНП в Київській області 22.06.2021 о 16:30 год. не підтверджено жодними належними та допустимими доказами.

Отже, на момент проведення службового розслідування щодо можливих порушень службової дисципліни старшим слідчим відділення розслідування злочинів загального кримінальної спрямованості слідчого відділу Бучанського РУП ГУНП в Київській області капітан поліції ОСОБА_1 , у дисциплінарної комісії Головного управління Національної поліції в Київській області були відсутні документи, які б підтверджували поважність причин не прибуття позивача на службу 22.06.2021. Відтак, встановлені у висновку службового розслідування обставини були достатніми стверджувати про порушення позивачем вимог чинного законодавства.

На основі зазначеного суд констатує, що вказані обставини позивачем щодо поважності причин не виходу не службу 22.06.2021 не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справи.

При прийнятті рішення у цій справі, суд також враховує, що відповідно до записів послужного списку ОСОБА_1 у період з 09.08.2019 по 04.06.2020, тобто майже за 1 рік позивача було притягнуто до дисциплінарної відповідальності 5 разів, одним із яких є звільнення із займаної посади зі служби в Національній поліції (а.с.82-83).

В контексті спірних правовідносин, суд вважає за необхідне зазначити, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки.

Особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки (ст. 64 Закону № 580-VIII).

З наведеного слідує, що діяльність поліцейського має відповідати не тільки положенням Конституції і чинного законодавства, а й моральним принципам і нормам. При цьому етичний кодекс, яким поліцейські повинні керуватися, не просто спирається на загальноприйняту мораль, а й конкретизує її вимоги відповідно до специфіки службової діяльності, неординарних обов`язків і повноважень, що покладаються на них. Поведінка поліцейського має відповідати очікуванню громадськості й забезпечувати довіру суспільства та громадян до поліції, не тільки під час виконання службових обов`язків, а й у повсякденному житті. Працівник поліції має усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, стверджувати та відстоювати честь і гідність свого звання, несучи відповідальність перед державою і суспільством та вживати заходів задля підвищення авторитету і позитивного іміджу органів поліції. Працівник поліції покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх невиконання.

Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 22.07.2020 у справі № 804/8515/17.

Суд наголошує, що службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожну особу рядового і начальницького складу, зокрема, дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги працівника поліції, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють. У разі виявлення порушень законодавства, зловживань чи інших правопорушень у службовій діяльності особа рядового або начальницького складу повинна вжити заходів щодо припинення цих порушень та доповісти про це безпосередньому або старшому прямому начальникові.

Підсумовуючи суд зазначає, що старшим слідчим відділення розслідування злочинів загального кримінальної спрямованості слідчого відділу Бучанського РУП ГУНП в Київській області капітан поліції ОСОБА_1 в порушення вимог статті 3, підпунктів 1, 2 та 3 пункту 1 статті 18, статтей 19, 64 та 91 Закону України «Про національну поліцію», підпунктів 1, 2, 4, 6, 9, 13 пункту 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктом 3 розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, не повідомлено належним чином безпосереднього керівника про поважність причин не виходу на службу у поліції 22.06.2021 та не надано жодних документів на підтвердження таких обставин.

З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку, що приймаючи рішення про накладення дисциплінарного стягнення, за результатами реалізації якого позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляду суворої догани, відповідач діяв обґрунтовано, на підставі повноважень та у спосіб, що передбачений чинним законодавством, а тому підстави для скасування наказів Головного управління Національної поліції в Київській області від №293 від 23.07.2021, відсутні.

VII. Висновок суду

Згідно із частиною першою статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України (далі також - КАС України) розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Статтею 72 КАС України визначено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Відповідно до частини першої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Під час розгляду справи відповідач, як суб`єкт владних повноважень, надав до суду належні і допустимі докази, а відтак, довів правомірність свого рішення.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог.

VІІІ. Розподіл судових витрат

Відповідно до ч. 1 ст. 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Згідно із частиною першою статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до ст. 139 КАС України судові витрати у зв`язку з відмовою у задоволенні позову не підлягають відшкодуванню.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення .

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Леонтович А.М.

Дата виготовлення і підписання повного тексту рішення - 03 травня 2022 р.