Справа № 140/1436/22
Суддя: Лозовський Олександр Анатолійович
Дата ухвалення: 2022-04-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 квітня 2022 року ЛуцькСправа № 140/1436/22

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Лозовського О.А.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «КІВ КОРПОРЕЙШН» до Головного управління ДПС у Волинській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «КІВ КОРПОРЕЙШН» (далі ТзОВ «КІВ КОРПОРЕЙШН», позивач, товариство) звернулося з позовом до Головного управління ДПС у Волинській області (далі ГУ ДПС у Волинській області, відповідач) про визнання протиправним та скасування рішення Комісії Головного управління ДПС у Волинській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної /розрахунку коригування в ЄРПН №51929 від 15.09.2021 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість Товариства з обмеженою відповідальністю «КІВ КОРПОРЕЙШН» критеріям ризиковості платника податку; зобов`язання виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «КІВ КОРПОРЕЙШН» з переліку ризикових платників податку.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ТзОВ «КІВ КОРПОРЕЙШН» з 05.03.2020 зареєстровано в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, є платником податку на додану вартість та згідно із випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, основний вид діяльності товариства відповідно Класифікатору економічних видів діяльності 45.11 - торгівля автомобілями та легковими автотранспортними засобами. З 01.06.2020 ТзОВ «КІВ КОРПОРЕЙШН» зареєстровано платником податку на додану вартість (індивідуальний податковий номер 98), про що засвідчує Витяг з реєстру платників податку на додану вартість №161 виданий 01.06.2020.

Під час здійснення основного виду господарської діяльності ТОВ «КІВ КОРПОРЕЙШН» імпортує транспортні засоби на територію України, які в подальшому реалізує на території України на підставі укладених договорів купівлі-продажу.

Позивач вказує, що в листопаді 2021 року ТзОВ «КІВ КОРПОРЕЙШН» виписано та подано для реєстрації в Єдиний реєстр податкових накладних податкові накладні №210 від 09.11.2021 для ФГ «ДАЖ» на продаж навантажувача телескопічного колісного, марки «MANITOU», модель «MLT 633 ТЕ S», 2001 року виготовлення, ідентифікаційний №163923, на суму 215000 грн, в т. ч. ПДВ 35833,33 грн: №211 від 09.11.2021 для СФГ «КАМА» на продаж навантажувача телескопічного колісного, марки «JCB», модель «541-70», 2007 року виготовлення, ідентифікаційний №JCB5TBLJA71194834, на суму 1090000 грн, в т. ч. ПДВ 181666,67 грн. Однак, реєстрація вказаних податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена, про що ТзОВ «КІВ КОРПОРЕЙШН» отримано квитанції від 16.11.2021 №, № в яких вказано: Документ прийнято. Реєстрація зупинена. Відповідно до п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України (далі ПК України) причина зупинення: платник податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.

15.09.2021 в електронному кабінеті платника податків ТзОВ «КІВ КОРПОРЕЙШН» з`явилася інформація, що рішенням Комісії Головного управління ДПС у Волинській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №51929 від 15.09.2021 позивача було включено до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податків. Як підставу для прийняття оскаржуваного рішення вказано: у контролюючого органу наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що свідчить про ймовірність уникнення платником податку на додану вартість виконання свого податкового обов`язку.

Позивач не погоджується з прийнятим відповідачем рішенням та зазначає, що приймаючи рішення про включення позивача до переліку ризикових платників податку на додану вартість, контролюючий орган не може здійснювати повний аналіз господарських операцій позивача на предмет їх реальності. На обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що відмовляючи у реєстрації податкової накладної, контролюючий орган в оспорюваному рішенні не зазначив конкретних обставин, які б виключали можливість її реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Також позивач стверджує, що складені ним податкові накладні не відповідають визначеним у законі критеріям оцінки ризиків, у зв`язку з чим підстави для зупинення її реєстрації були відсутні. Одночасно з цим позивач звертає увагу суду, що отримавши повідомлення про зупинення реєстрації податкової накладної, контролюючому органу було направлено вичерпні пояснення та документи, що підтверджують реальність фінансово-господарських операцій, за наслідками яких було складено подані для реєстрації податкові накладні.

Крім того, позивач стверджує, що ТзОВ «КІМ КОРПОРЕЙШН» безпідставно включено до переліку підприємств, які відповідають Критеріям ризиковості платника податків, оскільки позивач не відповідає жодному з критеріїв ризиковості платника податків. У зв`язку з цим, позивач вважає оскаржуване рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку протиправним та таким, що підлягає скасуванню. Позивач також зазначив, що визначення ТзОВ «КІВ КОРПОРЕЙШН» таким, що відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, створює перешкоди у здійсненні господарської діяльності.

З огляду на вказані підстави просить суд задовольнити позовні вимоги.

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 22.04.2022 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі за вказаним позовом та ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

У відзиві на позовну заяву представник відповідача із вимогами, викладеними в адміністративному позові, не погодився, вважає їх безпідставними та такими, що не підлягають до задоволення з огляду на наступне.

15.09.2021 на засіданні комісії Головного управління ДПС у Волинській області з питань зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН прийнято рішення №51929 про відповідність ТзОВ «КІВ КОРПОРЕЙШН» п.8 критеріїв ризиковості платника податку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних». Підставою для включення ТзОВ «КІВ КОРПОРЕЙШН» до переліку ризикових платників податків слугувала податкова інформація, яка стала відома за проведеним аналізом інформації, що міститься в інформаційній системі «Податковий блок», даних ЄРПН та податкової звітності.

У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що свідчить про ймовірність уникнення платником податку на додану вартість виконання свого податкового обов`язку.

Зокрема в протоколі засідання №°158 від 15.09.2021 зазначено: у листі № 735/03-20-07-02 від 13.09.2021 зазначається, що управлінням податкового аудиту здійснено доперевірочний аналіз податкової звітності ТзОВ «КІВ КОРІІОРЕЙШН» (), зокрема податкового кредиту сформованого в істотних обсягах від придбання автотранспортних засобів у фірм- нерезидентів .

ТзОВ «КІВ КОРІІОРЕЙШН» зареєстроване 05.03.2020. Основний вид діяльності - торгівля автомобілями та легковими автотранспортними засобами.

Відповідно до наказу ГУ ДПС у Волинській області № 2605 від 09.09.2021 було призначено документальну позапланову виїзну перевірку ТзОВ «КІВ КОРІІОРЕЙШН» щодо дотримання податкового законодавства при декларуванні за липень 2021 року від`ємного значення з податку на додану вартість, яке становить більше 100 тис. грн.

У службовому листі зазначається, що провести перевірку неможливо у зв`язку з невстановленням місцезнаходження ТзОВ «КІВ КОРПОРЕЙШН» за податковою адресою м.Луцьк, вул.Авіаторів буд.1 та його посадових осіб або інших законних представників.

Управлінням податкового аудиту ГУ ДГІС у Волинській області, скеровано запит на адресу ГУ ДФС у Волинській області на встановлення місцезнаходження та обстеження на факт можливості ведення діяльності ТзОВ «КІВ КОРПОРЕЙШН»

За результатами проведеного аналізу господарської діяльності ТзОВ «КІВ КОРПОРЕЙШН» встановлено, що підприємство здійснює реєстрацію податкових накладних на реалізацію транспортних засобів, при цьому, податковий кредит формується за рахунок декларування імпорту транспортних засобів.

Згідно даних податкової звітності прослідковується значне накопичення залишків ТМЦ транспортних засобів та нарощення від`ємного значення платником податків. Так, за січень 2021 року ТОВ «КІВ КОРПОРЕЙШН» задекларовано залишок від`ємного значення з податку на додану вартість в сумі 1822,761 тис. грн, за лютий 2021 року 1438,3 тис. грн; за березень 2021 року 1913,956 тис. грн; за квітень 2021 року 3716,003 тис. грн; за травень 2021 року 4972,66 тис. грн; за червень 2021 року 5629,997 тис. грн; за липень 2021 року дана сума становить 6957.022 тис. грн.

Згідно даних СЕА ПДВ за 2020-2021 роки станом на 10.09.2021 ТзОВ «КІВ КОРПОРЕЙШН» задекларовано реєстрацію митних декларацій в кількості 298 одиниць на суму операцій 14416.53 тис. грн, за період 01.01.2021-31.07.2021 задекларовано реєстрацію митних декларацій в кількості 269 одиниць на суму операцій 10590,76 тис. грн.

При цьому, податкових накладних на реалізацію транспортних засобів, за відповідний період 2020-2021 зареєстровано лише в кількості 118 одиниць на реалізацію 98 транспортних засобів .

Згідно бази ЄРПН ТзОВ «КІВ КОРПОРЕЙШН» за період (серпень -листопад) 2020 рік реалізовано лише 19 транспортних засобів на суму ПДВ 1571.66 тис. грн; за 2021 рік ( січень-липень) реалізовано 78 транспортних засобів на суму ПДВ 4065,16 тис. грн.

За даними ЄДР ТЗ МВС України, за відповідний період, проведено державну реєстрацію лише 157 транспорт них засобів, продавцем яких виступало ТзОВ «КІВ КОРПОРЕЙШН».

Встановлено, що середньооблікова чисельність працівників на підприємстві складає лише 4 особи, в т. ч. директор, середня заробітна плата становить 3000 грн.

За даними ІС «Податковий блок» станом на 10.09.2021 в ТзОВ «КІВ КОРПОРЕЙШН» відсутні об`єкти оподаткування.

Вищезазначене, на думку позивача, ставить під сумнів можливість здійснення господарських операцій платником податків та відповідні дії платника податків можна розцінювати як відмову у допуску до перевірки згідно пп. 94.2.3 п. 94.2 ст. 94 ПК України.

Таким чином, за результатами обговорення члени Комісії дійшли висновку, що вищевикладена інформація свідчить про об`єктивні ознаки неможливості здійснення операцій з постачання товарів/послуг ТзОВ «КІВ КОРІІОРЕЙШН» та ймовірність уникнення платником податку на додану вартість виконання свого податкового обов`язку, що в розумінні аб.7 п.2 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого Постановою КМУ №1165 від 11.12.2019 є ризиком порушення норм податкового законодавства.

Представник відповідача зазначає, що внесення контролюючим органом платника податку до переліку ризикових платників податків є лише діяльністю контролюючого органу з виконання своїх повноважень по збиранню та формуванню податкової інформації, яка сама по собі не створює для платника податків жодних правових наслідків у вигляді зміни або припинення його прав та не породжують для нього обов`язкових юридичних наслідків. Включення суб`єктом владних повноважень до бази даних певної інформації не створює жодних перешкод для діяльності платника податку.

У свою чергу, реальність здійснення господарських операцій товариства з його контрагентами та їх ризиковість підлягає з`ясуванню під час оскарження дій та рішень контролюючого органу у разі відмови в реєстрації податкових накладних.

Критерії ризиковості платника податків застосовані до фінансово-господарських операцій, здійснених до їх прийняття, оскільки віднесення платника податків до переліку ризикових не є формою юридичної відповідальності, а лише служить додатковим елементом контролю держави у сфері податків.

Враховуючи вищевикладене, зазначає, що ГУ ДПС у Волинській області діяло виключно на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а тому просить в задоволенні позовних вимог відмовити.

28.03.2022 від представника позивача через канцелярію суду надійшла відповідь на відзив, в якій зазначає, що у затвердженій формі рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку передбачено необхідність зазначення контролюючим органом однієї із двох підстав для прийняття такого рішення, а саме: у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності або з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від ..р. № -.

У формі рішення вказано про необхідність зазначення пункту критерію ризиковості платника податку, а у разі відповідності суб`єкта пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку необхідно також зазначити, яка саме інформація була підставою для висновків про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

При цьому, в оскаржуваному рішенні від 15.09.2021 №51929 відповідачем не вказано, на підставі чого було прийнято таке рішення, зокрема: відсутня позначка у колонках «у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності» або «з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від ... р. №».

Оспорюване рішення не містить обґрунтувань підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку.

Комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування, має обґрунтувати суду на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

Вказує, що ТзОВ «КІВ КОРПОРЕЙШН» господарські операції здійснює відповідно вимог чинного законодавства, діяльність товариства є законною та не містив ризиків щодо фіктивності чи нереальності проведення господарських операцій, а всі проведені господарські операції підтверджуються належними первинними документами. Відповідно податкові накладні, що виписуються товариством та подаються на реєстрацію в Єдиний реєстр податкових накладних після винесення рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника, блокуються контролюючим органом безпідставно та незаконно.

Позивач зауважує, що в результаті зупинення реєстрації ПН в ЄРПН ТзОВ «КІВ КОРПОРЕЙШН» немає можливості безперешкодно здійснювати господарську діяльність, так як втрачає контрагентів, в яких відсутня можливість віднесення сум ПДВ по господарських операціях до податкового кредиту. Також додатковим тягарем в даному випадку є необхідність подання на розгляд комісії ТУ ДПС у Волинській області первинних документів для підтвердження реєстрації ПН в ЄРПН, яка в подальшому приймає рішення про відмову в реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Вказує, що відповідно до п.2 Порядку №1165 ризик порушення норм податкового законодавства є ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту «а» або «б» пункту 185.1 статті 185, підпункту «а» або «б» пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 ПК України за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість виконання свого податкового обов`язку.

Про те, в рішенні Комісії про відповідність платника податку ТОВ «КІВ КОРПОРЕЙШН» критеріям ризиковості не вказано жодного факту стосовно складання податкових накладних з порушенням п.п. «а» або «б» п.185.1 ст.185, п.п. «а» або «б» п. 187.1 ст. 187, аб.1 п. 201.1, п.201.7, п. 201.10 ст.201 ПК України за наявності об`єктивних ознак неможливості фактичного здійснення операцій з постачання товарів , фіктивності господарських операції з контрагентами та уникнення виконання свого податкового обов`язку.

Також вказує, що ТзОВ «КІВ КОРПОРЕЙШН» було оскаржено в судовому порядку рішення комісії Головного управління ДПС у Волинській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 19.11.2021 №3395936/43549169 про відмову у реєстрації податкової накладної від 09.11.2021 №210 та від 19.11.2021 №3395934/43549169 про відмову у реєстрації податкової накладної від 09.11.2021 №211 в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 23.03.2022 у справі №140/16484/21 задоволено позов ТзОВ «КІВ КОРПОРЕЙШН», визнано протиправними та скасовано рішення комісії Головного управління ДПС у Волинській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 19.11.2021 №3395936/43549169 про відмову у реєстрації податкової накладної від 09.11.2021 №210 та від 19.11.2021 №3395934/43549169 про відмову у реєстрації податкової накладної від 09.11.2021 №211 в Єдиному реєстрі податкових накладних, зобов`язано Державну податкову службу України зареєструвати подані Товариством з обмеженою відповідальністю «КІВ КОРПОРЕЙШН» податкові накладні від 09.11.2021 №210, №211 в Єдиному державному реєстрі податкових накладних.

З наведених підстав просить позов задовольнити.

У запереченнях на відповідь на відзив представник відповідача підтримала обгрунтування заперечень щодо заявлених позовних вимог, викладений у відзиві на позовну заяву. Також зазначила, що позивачем ні до податкового органу ні до суду не надано документів, необхідних для розгляду питання щодо виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, зокрема: договори, зовнішньоекономічні контракти з додатками до них: договори, первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання- передачі товарів (робіт, послу:) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством: інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Просить в задоволенні позову відмовити.

Щодо клопотання представника податкового органу, викладеного у відзиві на позовну заяву про розгляд справи за участі сторін, суд зазначає наступне.

За змістом статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у відзиві на позовну заяву відповідач викладає виключно заперечення проти позову, відзив не може містити будь-яких заяв чи клопотань, позаяк заяви та клопотання учасники справи подають окремо у письмовій формі із зазначенням підстав та з дотриманням інших вимог статті 167 КАС України. Отже, заявлене у відзиві на позову заяву клопотання про розгляд справи за участю сторін не підлягало судом вирішенню по суті.

Інших заяв по суті справи, передбачених КАС України до суду не надходило.

Враховуючи вимоги статті 262 КАС України судом розглянуто дану справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають до задоволення з огляду на таке.

ТзОВ «КІВ КОРПОРЕЙШН» зареєстроване в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 05.03.2020 та здійснює наступні види діяльності за кодами КВЕД: 45.19 Торгівля іншими автотранспортними засобами; 45.31 Оптова торгівля деталями та приладдям для автотранспортних засобів; 45.32 Роздрібна торгівля деталями та приладдям для автотранспортних засобів; 46.18 Діяльність посередників, що спеціалізуються в торгівлі іншими товарами; 46.61 Оптова торгівля сільськогосподарськими машинами й устаткуванням; 82.99 Надання інших допоміжних комерційних послуг; 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля; 49.41 Вантажний автомобільний транспорт; 52.21 Допоміжне обслуговування наземного транспорту; 52.24 Транспортне оброблення вантажів; 46.52 Оптова торгівля електронним і телекомунікаційним устаткуванням, деталями до нього; 46.37 Оптова торгівля кавою, чаєм, какао та прянощами; 46.17 Діяльність посередників у торгівлі продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами; 46.15 Діяльність посередників у торгівлі меблями, господарськими товарами, залізними та іншими металевими виробами; 46.33 Оптова торгівля молочними продуктами, яйцями, харчовими оліями та жирами; 46.49 Оптова торгівля іншими товарами господарського призначення 46.47 Оптова торгівля меблями, килимами й освітлювальним приладдям; 46.43 Оптова торгівля побутовими електротоварами й електронною апаратурою побутового призначення для приймання, записування, відтворювання звуку й зображення; 46.39 Неспеціалізована оптова торгівля продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами; 46.32 Оптова торгівля м`ясом і м`ясними продуктами.

З 01.06.2020 позивач зареєстрований платником податку на додану вартість, що підтверджується витягом з реєстру платників податку на додану вартість №161.

Судом встановлено, що ТзОВ «КІВ КОРПОРЕЙШН», згідно зовнішньоекономічних контрактів №01/01/2021 від 11.01.2021, №01/04/2021 від 01.04.2021, укладених з ОСОБА_1 s.r.o та Statisfactory group s.r.o., здійснює купівлю укомплектованих кузова легкових та вантажних автомобілів, легкові, вантажні автомобілі, мотоцикли, автобуси, сільськогосподарську техніку.

Так, згідно контракту №01/01/2021 від 11.01.2021, укладеного з VIKING М.1. s.r.o та інвойсу №2236 від 05.10.2021, позивачем отримано товар: навантажувач телескопічний колісний, бувший у використанні, марки «MANITOU», модель «MLT 633 TL S», 2001 року виготовлення, ідентифікаційний № НОМЕР_1 , об`єм двигуна 4400 CM3 (дизель), потужність - 73 кВт, власна маса - 7030кг, вартістю 5500 євро.

Митне оформлення транспортного засобу на території України здійснено згідно митної декларації типу 1М40 №UA204080/2021/034366 від 11.10.2021. Оплата за отриманий товар ТзОВ «КІВ КОРПОРЕЙШН» здійснена в повному обсязі, що підтверджується платіжним доручення №57 від 03.11.2021 та проведена реєстрація на території України, про що видано свідоцтво про реєстрацію серії НОМЕР_2 .

Згідно контракту №01/04/2021 від 01.04.2021, укладеного з Statisfactory group s.r.o. та інвойсу №7072 від 16.07.2021 ТзОВ «КІВ КОРПОРЕЙШН» отримано товар: навантажувач телескопічний колісний, бувший у використанні, марки «ІСВ», модель «541-70», 2007 року виготовлення, ідентифікаційний №.ІСВ5ТВ11А71194834, об`єм двигуна 4400 CM3 (дизель), потужність - 93 кВ г, власна маса - 7800кг, вартістю 8200 євро.

Митне оформлення товару на території України здійснено згідно митної декларації типу ІМ40 №UA204080/2021/021289 від 19.07.2021. Оплат за отриманий товар ТзОВ «КІВ КОРПОРЕЙШН» здійснена в повному обсязі, про що свідчить платіжне доручення №27 від 12.08.2021. Реєстрацію транспортного засобу проведено на території України, про що видано свідоцтво про реєстрацію серія НОМЕР_3 .

Продаж імпортованих транспортних засобів позивачем здійснюється на території України.

Так, згідно договору купівлі-продажу транспортного засобу №КВ-0000181 від 09.11.2021 ТзОВ «КІВ КОРПОРЕЙШН» реалізовано Фермерському господарству «ДАЖ» навантажувач телескопічного колісного, марки «MANITOU», модель «MLT 633 TL S», 2001 року виготовлення, ідентифікаційний №163923. Загальна сума договору становить 215000,00 грн, в т.ч. ПДВ - 35833грн.

На виконання умов договору сторонами підписано акт прийому-передачі №181/2021 від 09.11.2021, виписано видаткову накладну №К1-0000214 від 09.11.2021, рахунок-фактуру №КІ-0000181 від 09.11.2021.

Розрахунок за транспортний засіб ФГ «ДАЖ» проведено 09.11.2021, що підтверджується випискою по рахунку від 09.11.2021 установи банку AT «Укрексімбанк» (м.Київ).

Імпортований транспортний засіб навантажувач телескопічний колісний, марки «JCB», модель «541-70», 2007 року виготовлення, ідентифікаційний № НОМЕР_4 , ТзОВ «КІВ КОРПОРЕЙШН» реалізовано Селянському (Фермерському) господарству «КАМА» згідно договору купівлі-продажу транспортного засобу №КВ-0000191 від 09.11.2021. Загальна сума договору становить 1 090 000,00 грн, в т.ч. ПДВ - 181 667грн.

На виконання умов даного договору сторонами підписано акт прийому-передачі №191/2021 від 09.11.2021, виписано видаткову накладну №КІ-0000215 від 09.11.2021, рахунок-фактуру №КІ-0000191 від 09.11.2021.

09.11.2021 СФГ «КАМА» проведено розрахунок за отриманий транспортний засіб, що підтверджується випискою по рахунку від 09.11.2021 установи банку AT «Укрексімбанк» (м.Київ).

Так, внаслідок виконання вище вказаних договорів ТзОВ «КІВ КОРПОРЕЙШН» виписало для Фермерського господарства «ДАЖ» та Селянського (Фермерського) господарства «КАМА» податкові накладні №210 від 09.11.2021 та №211 від 09.11.2021

Однак, реєстрація податкових накладних №210 від 09.11.2021 та №211 від 09.11.2021 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена, що підтверджується квитанціями від 16.11.2021 №, № в яких вказано: Документ прийнято. Реєстрація зупинена. Відповідно до п. 201.16 ст. 201 ПК України причина зупинення: платник податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.

При цьому, рішенням Комісії Головного управління ДПС у Волинській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №51929 від 15.09.2021 позивача було включено до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податків. Як підставу для прийняття оскаржуваного рішення вказано: у контролюючого органу наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що свідчить про ймовірність уникнення платником податку на додану вартість виконання свого податкового обов`язку.

Позивач, не погодившись з рішенням контролюючого органу про відповідність товариства критеріям ризиковості платника податку, звернувся до суду з позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає ПК України.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з пунктом 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Згідно з пунктом 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

На виконання цієї норми Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 11.12.2019 №1165, якою затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та Порядок розгляду скарги щодо рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №1165). Порядок №1165 визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів.

Відповідно до пункту 2 Порядку №1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації;

критерій оцінки ступеня ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник автоматизованого моніторингу, що характеризує ризик;

ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту а або б пункту 185.1 статті 185, підпункту а або б пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 ПК України за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі - платник податку) виконання свого податкового обов`язку.

Відповідно до пункту 3 Порядку №1165 податкові накладні/розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування (далі - ознаки безумовної реєстрації).

Згідно з пунктом 4 Порядку № 1165, у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у пункті 3 цього Порядку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування не зупиняється в Реєстрі.

Пунктом 5 Порядку №1165 встановлено, що платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2). Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Так, додатком 1 до Порядку №1165 установлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість:

1. Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.

4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово-господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.

5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).

6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України.

7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України.

8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Згідно з пунктом 6 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Відповідно до пунктів 25, 26 Порядку № 1165 Комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком та Порядком прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим Мінфіном.

Під час засідання секретарем комісії контролюючого органу ведеться протокол, в якому фіксуються прийняті рішення та надані доручення (абзац 8 пункту 40 Порядку 1165).

Матеріали засідання комісії контролюючого органу зберігаються десять років (пункт 43 Порядку № 1165).

Аналізуючи вищевикладене, суд зазначає, що положеннями Порядку №1165 передбачено певний алгоритм дій контролюючого органу, за результатом виконання якого ним може бути прийнято рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Право комісії регіонального рівня щодо розгляду питання про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку самостійно ініціювати процедуру розгляду вказаного питання лише з підстав наявності податкової інформації Порядком №1165 не передбачено.

При цьому відповідно до пункту 6 Порядку №1165 виявлення обставин та/або отримання інформації може бути самостійною підставою тільки для розгляду комісією регіонального рівня питання виключення платника податку з переліку платників, а не щодо включення його до такого переліку.

Матеріалами справи підтверджено, що 15.09.2021 Комісією ГУ ДПС у Волинській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН прийнято рішення №51929 про відповідність ТзОВ «КІВ КОРПОРЕЙШН» критеріям ризиковості платника податків, а саме пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податків.

Суд звертає увагу, що у затвердженій формі рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку передбачено необхідність зазначення контролюючим органом однієї із двох підстав для прийняття такого рішення, а саме:

- у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності або

- з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від ..р. № -.

Разом з тим, в оскаржуваному рішенні №51929 від 15.09.2021 відповідачем не вказано, на підставі чого було прийнято таке рішення, зокрема: відсутня позначка у колонках «у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності» або «з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від … р. №».

Як вбачається з оскаржуваного рішення, воно не містить інформації та обґрунтувань підстав віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку.

Разом з тим, жодних доказів на підтвердження обставин, зазначених у даному рішенні, представником відповідача до відзиву не подано.

Суд також звертає увагу на те, що оскаржуване рішення є підставою для автоматичного зупинення реєстрації податкових накладних в Єдиному державному реєстрі податкових накладних і це створює перешкоди в здійсненні господарських операцій. Наявність запису в базах даних ДПС України про ТзОВ «КІВ КОРПОРЕЙШН» як «ризикове підприємство» порушує права та охоронювані законом інтереси платника, оскільки не дозволяє виконувати покладений на останнього обов`язок щодо реєстрації податкових накладних, що, у свою чергу, фактично позбавляє можливості позивача належним чином проводити свою господарську діяльність.

Таким чином, суд приходить до висновку, що відповідачем не доведено, що існують підстави для застосування до позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідним внесенням до переліку ризикових суб`єктів господарювання.

При цьому суд враховує, що прийняття контролюючим органом рішення про присвоєння особі ознаки ризикового платника податків змінює правовий режим реєстрації податкових накладних в Реєстрі, з абсолютною невідворотністю призводить до зупинення реєстрації будь-якої складеної цією особою податкової накладної в Реєстрі.

Отже, оскаржуване рішення саме по собі значно погіршує правове становище платника податків, покладаючи на платника додатковий тягар у наданні пояснень і документів у виправдання правомірності реєстрації податкової накладної до Комісії регіонального рівня. Окрім того, прийняття такого рішення суб`єктом владних повноважень впливає на ділову та господарську репутацію позивача, адже контрагенти позивача будучи обізнаними про віднесення позивача до переліку ризикованих платників уникатимуть господарських правовідносин з таким платником, що значно може відобразитися на фінансово економічному стані платника.

Крім того, суд не бере до уваги посилання представника відповідача на правову позицію Верховного Суду, викладену в постановах від 20.11.2019 у справі №480/4006/18 та від 03.03.2020 у справі №240/3665/19, оскільки вони здійсненні з питань застосування норм Порядку зупинення реєстрації ПН/РК в ЄРПН, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 117 від 21.02.2018, що втратив чинність 01.02.2020, і положення якого не надавали платнику права оскаржити рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника, зокрема в судовому порядку.

Натомість спірні правовідносини у даній справі пов`язані із застосуванням норм Порядку №1165, який набрав чинності з 01.02.2020 та регулює правовідносини щодо прийнятого рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН щодо включення позивача до переліку ризикових платників податків, у зв`язку із відповідністю пункту 8 Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

Право на оскарження в судовому порядку рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника випливає з норм пункту 6 Порядку №1165, за якими у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Право на звернення до суду також передбачено в затвердженій формі Рішення (додаток 4 до Порядку №1165), а саме «Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку».

Таким чином, законом прямо передбачено право платника податків на оскарження у судовому порядку рішення податкового органу про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 16.12.2020 року по справі № 340/474/20.

Суд зазначає, що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування, має обґрунтувати суду на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

Пунктом 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість визначено, що платник податку відноситься до ризикових, якщо у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених | на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Згідно додатку 4 Порядку №1165 в рішенні про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку обов`язково зазначається підстава його прийняття, зокрема, відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку розшифровується, яка саме податкова інформація.

Загальними вимогами, які висуваються до акта індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обгрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

«Здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства.

Здійснення моніторингу не повинне підміняти за /своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.

Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності».

Вказана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 18.02.2020 по справі №360/1776/19.

Проаналізувавши пункт 8 Критеріїв ризиковості платника податку, суд звертає увагу на те, що контролюючий орган повинен мати наявну податкову інформацію, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на нього завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення саме господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування. Однак відповідач зобов`язаний довести ризиковість такої господарської операції за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість виконання свого податкового обов`язку.

У відзиві на позовну заяву представник вказує на те, що позивачем не було подано ані Комісії регіонального рівня ані суду повідомлення про надання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке б дало реалізувати право позивача на спростування та непідтвердження відповідності критеріям ризиковості, а тому позивачем не спростовано інформацію, наведену в оскаржуваному рішенні. Однак ГУ ДПС у Волинській області не надало суду доказів надіслання позивачу в процесі отримання податкової інформації для прийняття рішення про віднесення платника податку критеріям ризиковості письмових запитів із проханням надати таку інформацію та підтверджуючі документи, при цьому контролюючий орган зареєстрував такі податкові накладні в ЄРПН.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що рішення комісії не містить мотивів та обґрунтувань віднесення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості. Крім того, незважаючи на те, що затверджена Порядком №1165 форма рішення, яка не передбачає конкретизації підстав у разі відповідності пунктам 1 - 8 критеріїв ризиковості платника податку, не скасовує обов`язок податкового органу необхідності доказування, передбаченого частиною другою статті 77 КАС України.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 05.01.2021 по справі 640/11321/20.

Суд зауважує, що оскаржуване рішення не містить встановлених обставин, які б свідчили про невиконання позивачем чи його контрагентами договірних зобов`язань за господарськими операціями або встановлення обставин, які б свідчили про «неправдивість» чи ризиковість господарських операцій між позивачем та його контрагентами, які є реальними та встановленими у документованому порядку.

Крім того, суд звертає увагу про те, що при розгляді питання виключення платника податку з переліку платників на підставі поданої інформації та копій документів контролюючий орган не може здійснювати повний аналіз господарської операцій позивача на предмет їх реальності. Змістовна оцінка господарської операції може бути проведена лише за результатом здійснення податкової перевірки, підстави та порядок проведення якої визначено нормами ПК України.

Судом не береться до уваги посилання відповідача на неможливість проведення перевірки ТзОВ «КІВ КОРПОРЕЙШН» у зв`язку з невстановленим місцезнаходженням посадових осіб підприємства за юридичною адресою, оскільки це не є предметом розгляду даної справи.

Відтак, перевіривши обґрунтованість доводів сторін та оцінивши зібрані у справі докази в їх сукупності, суд приходить до висновку про протиправність рішення Комісії Головного управління ДПС у Волинській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН №51929 від 15.09.2021 про відповідність платника податку на додану вартість ТзОВ «КІВ КОРПОРЕЙШН» критеріям ризиковості платника податку, тому позовні вимоги ТзОВ «КІВ КОРПОРЕЙШН» про визнання протиправним та скасування спірного рішення, зобов`язання ГУ ДПС у Волинській області виключити позивача з переліку ризикових платників податків підлягають задоволенню.

Відповідно до часини першої та другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Під час судового розгляду справи відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не довів належними засобами доказування правомірність та обґрунтованість оскаржуваного рішення, а тому позовні вимоги підлягають до задоволення.

Відповідно до вимог статті 244 КАС України суд під час ухвалення рішення вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати.

За змістом частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Згідно із платіжним дорученням від 16.02.2022 №63 ТзОВ «КІВ КОРПОРЕЙШН» за подання адміністративного позову у даній справі було сплачено судовий збір в розмірі 2481,00 грн, який зарахований до спеціального фонду Державного бюджету.

Оскільки суд задовольняє позов повністю, то на користь позивача необхідно стягнути за рахунок бюджетних асигнувань ГУ ДПС у Волинській області судовий збір в розмірі 2481,00 грн.

Щодо відшкодування за рахунок бюджетних асигнувань відповідачів витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 10000,00 грн суд зазначає наступне.

Частинами першою, другою статті 134 КАС України обумовлено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Згідно із частинами третьою - п`ятою статті 134 КАС України для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Як передбачено частинами шостою, сьомою статті 134 КАС України, у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Відповідно до частин сьомої, дев`ятої статті 139 КАС України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

Виходячи з аналізу вищевказаних правових норм, слід дійти висновку про те, що склад та розмір витрат на професійну правничу допомогу підлягає доказуванню в судовому процесі. Сторона, яка хоче компенсувати судові витрати, повинна довести та підтвердити розмір заявлених судових витрат, а інша сторона може подати заперечення щодо не співмірності розміру таких витрат. Результат та вирішення справи безпосередньо пов`язаний із позицією, зусиллям і участю в процесі представника інтересів сторони за договором.

На підтвердження понесених позивачем витрат на професійну правничу допомогу суду надано такі документи: договір про надання правової допомоги від 18.10.2021 №07/18-10, додаткова угода №01/31-01 від 31.01.2022 до вказаного договору, акт здачі-прийняття виконаних робіт (наданих послуг) №01/31-01 від 31.01.2022, квитанція №01/31-01 від 31.01.2022.

Зокрема, як убачається із додаткової угоди №01/31-01 від 31.01.2022 до договору про надання правової допомоги від 18.10.2021 №07/18-10 та акту здачі-прийняття виконаних робіт (наданих послуг) №01/31-01 від 31.01.2022 позивачу були надані наступні роботи (послуги): консультування клієнта з приводу спору, узгодження правової позиції 2000,00 грн; підготовка та подання позовної заяви про визнання протиправними та скасування рішень про відмову в реєстрації податкових накладних в ЄРПН та зобов`язати зареєструвати податкові накладні в ЄРПН 8000,00 грн. Загальна вартість виконаних робіт (наданих послуг) становить 10000,00 грн.

Представник відповідача у відзиві на позовну заяву проти стягнення на користь позивача витрат на правову допомогу в розмірі 10000,00 грн заперечує з огляду на те, що заявлена сума на правничу допомогу є завищеною та необґрунтованою. Вказує, що представником позивача не було надано опису робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги та необґрунтовано час який був потрачений на складання позовної заяви, відповіді на відзив, а також збір та подання доказів.

Разом з тим, суд зауважує, що позовні вимоги ТзОВ «КІВ КОРПОРЕЙШИН» у даній справі заявлені до податкового органу про визнання протиправним та скасування рішення Комісії Головного управління ДПС у Волинській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної /розрахунку коригування в ЄРПН №51929 від 15.09.2021 про відповідність /невідповідність платника податку на додану вартість ТзОВ «КІВ КОРПОРЕЙШН» критеріям ризиковості платника податку; зобов`язання виключити ТзОВ «КІВ КОРПОРЕЙШН» з переліку ризикових платників податку.

Натомість, як слідує з акту здачі-прийняття виконаних робіт (наданих послуг) №01/31-01 від 31.01.2022 позивачем була здійснена оплата за надані роботи (послуги) щодо підготовки та подання позовної заяви про визнання протиправними та скасування рішень про відмову в реєстрації податкових накладних в ЄРПН та зобов`язати зареєструвати податкові накладні в ЄРПН, які не є предметом розгляду даної справи.

Таким чином, витрати на правову допомогу не підлягають стягненню з відповідача на користь позивача у зв`язку з відсутністю їх документального підтвердження.

Керуючись статтями 243-246 Кодексу адміністративного судочинства України, на підставі Податкового кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправними та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Волинській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН №51929 від 15.09.2021 про відповідність платника податку на додану вартість Товариства з обмеженою відповідальністю «КІВ КОРПОРЕЙШН» критеріям ризиковості платника податку.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Волинській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «КІВ КОРПОРЕЙШН» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Волинській області (43010, Волинська область, місто Луцьк, Київський майдан, будинок 4, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «КІВ КОРПОРЕЙШН» (43001, Волинська область, місто Луцьк, вулиця Авіаторів, 1, ) судовий збір в розмірі сумі 2481 (дві тисячі чотириста вісімдесят одну) гривню 00 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя О.А. Лозовський