Справа № 160/11931/20
Суддя: Лукманова О.М.
Дата ухвалення: 2022-04-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

28 квітня 2022 року м. Дніпросправа № 160/11931/20

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Лукманової О.М. (доповідач),

суддів: Божко Л.А., Дурасової Ю.В.,

за участю секретаря судового засідання: Новошицької О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпро апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29.01.2021 року (суддя Бондар М.В., м. Дніпро, повний текст рішення виготовлено 08.02.2021 року) у адміністративній справі №160/11931/20 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

в с т а н о в и в:

У вересні 2020 року ОСОБА_1 (далі по тексту позивач) звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області (далі по тексту відповідач), в якому просив визнати протиправним та скасувати п.3 наказу відповідача №1188к від 31.07.2010 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Павлоградського ВП ГУНП» в частині накладення на нього дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції; визнати протиправним та скасувати наказ відповідача №230о/с від 21.08.2020 року в частині звільнення капітана поліції ОСОБА_1 заступника начальника відділу кримінальної поліції Павлоградського ВП ГУНП у Дніпропетровській області за п.6 ч.1ст.77 Закону України «Про Національну поліцію» у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України, прийнятого на підставі наказу №1188к від 31.07.2020 року Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області; поновити його на службі в поліції на посаді заступника начальника відділу кримінальної поліції Павлоградського ВП Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області; стягнути з відповідача на його користь середній заробіток за час вимушеного прогулу з 21.08.2020 року по день ухвалення рішення у справі.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29.01.2021 року відмовлено у задоволенні позовних вимог.

З рішенням суду першої інстанції не погодився позивач ОСОБА_1 та подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати рішення та прийняти нове, яким задовольнити позовні вимоги. Свої вимоги обґрунтував тим, що рішення є незаконним та необґрунтованим. Апелянт зазначав, що його по суті звільнено з органів поліції за недотримання принципів діяльності поліції та вчинення дій не сумісних з вимогами, що пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейського, приниження авторитету та рівня довіри населення до органу Національної поліції, при цьому в оскаржуваних наказах не зазначено яких саме позивач не дотримався принципів діяльності поліції, які він вчинив дії не сумісні з вимогами, що пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейського, приниження авторитету та рівня довіри населення до органу Національної поліції. Апелянт вважав, що за таких обставин, коли не зазначені конкретні дії позивача у рішенні про його звільнення, які можна неупереджено та безпосередньо віднести до певних дисциплінарних проступків, здійснити їх об`єктивний аналіз та дійти до неупередженого висновку, що саме цими діями поліцейський порушив службову дисципліну, не виконав чи неналежно виконав свої обов`язки або вийшов за їх межі, порушив обмеження та заборони, визначені законодавством, а також вчинив будь-які інші дії, що підривають авторитет поліції, будь-які висновки та рішення з приводу наявності в діях поліцейського дисциплінарного проступку є незаконними та не можуть слугувати підставою для його звільнення зі служби в Національній поліції на підставі п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію». Висновки службового розслідування, на думку апелянта, не містять посилання на обставини, в чому саме ці дії полягали, якими доказами це підтверджується та до яких негативних наслідків це призвело. Апелянт зазначав, що опитані під час проведення службового розслідування працівники Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області пояснили, що за період служби до них від керівництва Павлоградського ВП ГУНП, а саме: полковника поліції ОСОБА_2 , майора поліції ОСОБА_3 та капітана поліції ОСОБА_1 незаконних вказівок не надходило. Апелянт зазначав, що звільнення пов`язане з розслідуванням у кримінальному провадженні №0001610, відкритого 14.11.2019 року за ознаками складу кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.28, ч.2 ст.307, ч.3 ст.28 ч.2 ст.383, ч.3 ст.28 ч.2 ст.372, ч.2 ст.365 КК України відносно працівників Павлоградського ВП ГУНП у Дніпропетровській області, яким повідомлено про підозру та затримано в порядку ст.208 КПК України. Апелянт зазначав, що відповідно до ст.162 Конституції України, ст.17 КПК України, особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду, що набрав законної сили.

Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційних скарг, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що 04.06.2020 року до ГУНП у Дніпропетровській області надійшла інформація про те, що цієї ж доби працівниками ТУ ДБР, розташованого у м. Києві, спільно з працівниками ГУСБУ у м. Києві, Київської області та УСБУ в Дніпропетровській області у рамках кримінального провадження №0001610, відкритого 04.11.2019 року за ознаками складу кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.28, ч 2 ст.307, ч. 3 ст.28, ч.2 ст.383, ч.3 ст.28, ч.2 ст.372, ч.2 ст.365 КК України, на підставі ухвали Голосіївського районного суду м. Києва, проведено слідчі дії (обшуки) у адміністративній будівлі на території Павлоградського ВП ГУНП. За результатами слідчих дій капітана поліції ОСОБА_1 затримано у порядку ст.208 КПК України та повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч.1 ст.255, ч.4 ст.27, ч.2 ст.185, ч.2 ст.365, ч.1 ст.263, ч.2 ст.307 КК України; ухвалою від 05.06.2020 року, яка залишена без змін ухвалою Київського апеляційного суду від 24.06.2020 року, слідчим суддею Голосіївського районного суду м.Києва по справі №752/9500/20 провадження №1-кс/752/4540/20 застосовано до ОСОБА_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 02.08.2020 року включно.

Суд врахував, що відповідачем було проведено службове розслідування та 31.07.2020 року затверджено висновок, згідно п.5 якого за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, пунктів 1, 6 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту, абзаців 1, 2 п.1, розділу II, абзацу 1 п.3 розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 року №1179, що виразилося у недотриманні принципів діяльності поліції та вчиненні дій не сумісних з вимогами, що пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейського, приниження авторитету та рівня довіри населення до органу Національної поліції України запропоновано застосувати до заступника начальника відділу кримінальної поліції Павлоградського ВП ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції. Наказами ГУНП в Дніпропетровській області від 31.07.2020 року №1188к та від 21.08.2020 року №230о/с ОСОБА_1 звільнено з посади заступника начальника відділу кримінальної поліції Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області. Суд зазначив, що звільнення позивача зі служби в поліції відбулось саме у зв`язку з порушенням останнім службової дисципліни, що виявилось у порушенні вимог Присяги працівника поліції, Закону України «Про Національну поліцію» та Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ; звільнення за порушення Присяги може мати місце тоді, коли особою скоєно проступок, який підриває довіру та авторитет органів влади і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби; дискредитація звання рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ (національної поліції) за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет таких органів і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.

Суд звернув увагу на те, що оскаржувані накази прийняті за наслідками проведеного службового розслідування, оформленого висновком та затвердженого начальником ГУНП в Дніпропетровській області 31.07.2020 року; суд вважав, що, провівши службове розслідування і встановивши беззаперечні докази вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, відповідач не повинен чекати набрання законної сили рішенням суду про притягнення позивача до кримінальної відповідальності, щоб притягнути його до дисциплінарної відповідальності на підставі припису п.6 ч.1 ст.77 Закону.

Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 17.062021 року провадження у адміністративній справі №160/11931/20 було зупинено до розгляду кримінального провадження №001610 від 14.11.2019 року (справа №185/170/21, провадження №1-кп/185/288/21) до набрання законної сили судовим рішенням у цій справі.

Постановою Верховного Суду від 17.02.2022 року ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 17.06.2021 року скасовано та направлено до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду. Верховний Суд вважав, що підставою звільнення позивача стало порушення ним Дисциплінарного статуту, а не наявність кримінального провадження, чи доведення вини останнього у вчиненні злочину; оскаржуваними наказами позивача притягнуто саме до дисциплінарної відповідальності, при цьому не з підстав скоєння кримінального правопорушення, а через вчинення дій, які є дисциплінарним проступком. Верховний Суд вважав, що суд апеляційної інстанції повинен дослідити та надати оцінку висновку саме службового розслідування та зібраним в ході цього службового розслідування доказам та оцінити доведеність матеріалам справи службового розслідування наявність складу дисциплінарного проступку у діях позивача, адже притягнення позивача до кримінальної відповідальності не було підставою для притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності.

Матеріалами справи встановлено, що ОСОБА_1 відповідно до наказу ГУНП в Дніпропетровській області від 02.01.2020 року №1 працював на посаді заступника начальника відділу кримінальної поліції Павлоградського відділу поліції.

Встановлено, що до ГУНП в Дніпропетровській області 04.06.2020 року надійшла інформація про те, що цієї ж доби працівниками ТУ ДБР, розташованого у м. Києві, спільно з працівниками ГУСБУ у м. Києві, Київської області та УСБУ в Дніпропетровській області у рамках кримінального провадження №0001610, відкритого 04.11.2019 року за ознаками складу кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.28, ч.2 ст.307, ч.3 ст.28, ч.2 ст.383, ч.3 ст.28, ч.2 ст.372, ч.2 ст.365 КК України, на підставі ухвали Голосіївського районного суду м. Києва, проведено слідчі дії (обшуки) у адміністративній будівлі на території Павлоградського ВП ГУНП за адресою: Дніпропетровська область, м. Павлоград, вул. Шевченка, буд.5. Цієї ж доби окремих поліцейських Павлоградського ВП ГУНП, в тому числі ОСОБА_1 було затримано в порядку ст.208 КПК України, оголошено повідомлення про підозру та застосовано запобіжні заходи у виді тримання під вартою.

Відповідно до наказу ГУНП в Дніпропетровській області від 04.06.2020 року №949 було призначено службове розслідування за фактами порушень службової дисципліни, які призвели до надзвичайної події за участю окремих поліцейських Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області.

Висновком службового розслідування від 31.07.2020 року встановлено, що начальником Павлоградського ВП ГУНП полковником поліції ОСОБА_2 , заступником начальника відділу-начальником ВКП Павлоградського ВП ГУНП майором поліції ОСОБА_3 , заступником начальника ВКП Павлоградського ВП ГУНП капітаном поліції ОСОБА_1 , начальником сектору розкриття злочинів проти власності та незаконних заволодінь транспортними засобами ВКП Павлоградського ВП ГУНП підполковником поліції ОСОБА_4 , старшими оперуповноваженими ВКП Павлоградського ВП ГУНП майором поліції ОСОБА_5 , майором поліції ОСОБА_6 , капітаном поліції ОСОБА_7 , оперуповноваженим ВКП Павлоградського ВП ГУНП капітаном поліції ОСОБА_8 неодноразово здійснювались дії з метою штучного підвищення особистих показників у роботі щодо розкриття та розслідування злочинів проти власності, громадської безпеки і злочинів у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів, задля одержання в майбутньому переваг і преференцій перед керівництвом ГУНП, з метою швидкого розкриття та звершення досудового розслідування, шляхом штучного збільшення направлених обвинувальних актів до суду здійснювали незаконні дії, направлені на притягнення до кримінальної відповідальності завідомо невинних осіб, які проживають на території м. Павлограда та Павлоградського району Дніпропетровської області, шляхом штучного створення доказів обвинувачення та фальсифікації офіційних документів (протоколів допиту, тощо), а також примушення осіб, у тому числі наркозалежних, шляхом умовлянь, підкупу, надання їм психотропних речовин, наркотичних засобів чи прекурсорів. За результатами проведених слідчих дій в адміністративній будівлі Павлоградського ВП ГУНП в слідчому відділі вилучені матеріали конкретних кримінальних проваджень. За результатами обшуків було вилучено диски комп`ютерів, записники та інші матеріали. Під час проведення службового розслідування було опитано працівників Павлоградського ВП ГУНП, які пояснили, що за період служби до них від керівництва Павлоградського ГУНП незаконних вказівок не надходило. Під час службового розслідування від поліцейських ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_1 , які перебували в ДУ «Київський слідчий ізолятор №13», надійшли пояснення, які зазначили, що вони, перебуваючи на займаних посадах добросовісно виконували свої посадові обов`язки та не мають жодного відношення до інкримінованих ним кримінальних порушень. Вищевказані поліцейські Павлоградського ВП ГУНП керівництвом ГУНП характеризуються з позитивного боку. Крім того, під час службового розслідування було зроблено спробу опитати осіб, які відбувають покарання та фігурантами кримінальних проваджень, вилучених під час обшуків. Дисциплінарною комісією надано було оцінку фактам, викладеним в ухвалах Голосіївського районного суду м. Києва; здійснено перевірку дотримання стану дисципліни і законності поліцейськими Павлоградського ВП ГУНП, зокрема капітана ОСОБА_1 , який не притягався раніше до дисциплінарної відповідальності та характеризувався позитивно; проведено моніторинг мережі Інтернет на предмет публікацій з приводу зазначеної події, які викликали чималий суспільний інтерес, так як її обставини оприлюднено в значній кількості засобів масової інформації. Під час проведення службового розслідування за даним фактом встановлено, що зазначене стало можливим унаслідок особистої недисциплінованості поліцейських, зокрема керівників, котрих також було затримано в порядку ст.208 КПК України та оголошено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, а також тих поліцейських, котрі відповідальні в Павлоградському ВП ГУ НП за дотримання стану дисципліни та законності.

За результатами службового розслідування та відповідно п.5 висновку службового розслідування запропоновано за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, пунктів 1. 6 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту, абзаців 1, 2 п.1 розділу ІІ, абзацу 1 п.3 розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 року №1179, що виразилося у недотриманні принципів діяльності поліції та вчиненні дій не сумісних з вимогами, що пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейського, приниженні авторитету та рівня довіри населення до органу Національної поліції України застосувати до заступника начальника відділу кримінальної поліції Павлоградського ВП ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.

На підставі матеріалів та висновку службового розслідування згідно п.3 наказу ГУНП в Дніпропетровській області від 31.07.2020 року №1188к за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, пунктів 1, 6 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту, абзаців 1 2 п.1 розділу ІІ, абзацу 1 п.3 розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 року №1179, що виразилося у недотриманні принципів діяльності поліції та вчинені дій не сумісних з вимогами, що пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейських, приниження авторитету та рівня довіри населення до органу Національної поліції України застосовано до заступника начальника відділу кримінальної поліції Павлоградського ВП ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.

Відповідно з наказом ГУ НП в Дніпропетровській області від 21.08.2020 року №230о/с згідно з п.6 ч.1 ст.77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національно поліції України) капітана поліції ОСОБА_1 звільнено з посади заступника начальника відділу кримінальної поліції Павлоградського ВП з 21.08.2020 року.

Як вбачається з матеріалів справи, стан дотримання дисципліни і законності був предметом обговорення у всіх структурних підрозділах ГУНП. Дана надзвичайна подія набула широкого розголосу в засобах масової інформації.

Відповідно до пунктів 1, 2 ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до ч.3 ст.1, частин 1, 2 ст.11, статей 12, 14, 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України поліцейський зобов`язаний, зокрема бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень. За порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом. Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого Статутом, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції. Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Відповідно до абзаців 1, 2 п.1 розділу ІІ, абзацу 1 п.3 розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 року №1179 під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами. Керівник органу (підрозділу) поліції повинен бути прикладом дотримання Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, професійно-етичних вимог, основних принципів професійної діяльності та правил поведінки поліцейських, визначених цими Правилами, а також вимагати їх дотримання від підлеглих.

В матеріалах справи є копія Присяги працівника Національної поліції України, яку 07.11.015 року дав ОСОБА_1 та згідно якої останній присягався дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.

Аналізуючи докази у справі та законодавство, яке регулює спірні правовідносини, суд апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції відбулось саме у зв`язку з порушенням останнім службової дисципліни, що виявилось у порушенні вимог Присяги працівника поліції, Закону України «Про Національну поліцію» та Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ, оскільки останнім скоєно проступок, який підриває довіру та авторитет органів поліції, їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби. Надзвичайна подія, яка мала місце 04.06.2020 року за участю окремих поліцейських Павлоградського ВП ГУНП, а саме проведення обшуків в адміністративній будівлі ВП та затримання окремих поліцейських цього ж ВП та в подальшому їх тримання під вартою, стало можливим унаслідок особистої не дисциплінованості поліцейських, зокрема керівників, котрих також було затримано в порядку статті 208 КПК України та оголошено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, а також тих поліцейських, котрі відповідальні в Павлоградському ВП за дотримання стану дисципліни та законності. Ця надзвичайна подія викликала чималий суспільний інтерес, так як її обставини оприлюднено в значній кількості засобів масової інформації, що у свою чергу підриває авторитет органів поліції.

В матеріалах справи є службова характеристика ОСОБА_1 , який по службі характеризувався позитивно, однак, з урахуванням обставин та тяжкості проступку, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що вид дисциплінарного стягнення відповідачем обрано співмірно характеру дисциплінарного проступку.

Враховуючи вище викладене, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, рішення суду першої інстанції слід залишити без змін, як таке, що прийняте з додержанням нор матеріального та процесуального права.

Керуючись статтями 315, 316, 321, 322 КАС України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29.01.2021 року у адміністративній справі №160/11931/20 залишити без змін.

Постанова Третього апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення у порядку статей 328, 329 КАС України.

Головуючий - суддя О.М. Лукманова

суддя Л.А. Божко

суддя Ю. В. Дурасова