Справа № 500/1360/22
Суддя: Баб'юк Петро Михайлович
Дата ухвалення: 2022-04-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 500/1360/22

28 квітня 2022 рокум. Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, у складі головуючого судді Баб`юка П.М. розглянувши у письмовому провадженні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Керівник Чортківської окружної прокуратури Тернопільської області в інтересах держави в особі Міністерства культури та інформаційної політики України, Департаменту культури та туризму Тернопільської обласної державної адміністрації до Скала - Подільської селищної ради про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Керівник Чортківської окружної прокуратури Тернопільської області в інтересах держави в особі Міністерства культури та інформаційної політики України та Департаменту культури та туризму Тернопільської обласної державної адміністрації звернулися з позовом до Скала - Подільської селищної ради, в якому просили:

визнати протиправною бездіяльність Скала-Подільської селищної ради об`єднаної територіальної громади Чортківського району Тернопільської області щодо невчинення дій, спрямованих на замовлення розроблення історико-архітектурного опорного плану історично населеного пункту смт Скала-Подільська, Чортківського району Тернопільської області;

зобов`язати Скала-Подільську селищну раду вжити заходів щодо замовлення з розроблення та затвердження в установленому порядку історико-архітектурного опорного плану історично населеного пункту смт Скала - Подільська.

На підтримку заявлених позовних вимог прокурор зазначає, що під час проведення вивчення дотримання вимог чинного законодавства щодо охорони об`єктів культурної спадщини на території Чортківського району Тернопільської області, Чортківською окружною прокуратурою встановлено порушення інтересів держави на території Скала-Подільської селищної ради об`єднаної територіальної громади, а саме не вчинення дій щодо замовлення розроблення історико-архітектурного опорного плану історично населеного пункту смт Скала-Подільська.

Так, згідно з інформацією Скала-Подільської селищної ради історико-архітектурний опорний план історично населеного пункту смт Скала - Подільська не розроблявся та відповідне рішення про це не приймалося.

Разом з тим прокурор наголошує, що чинне законодавство встановлює обов`язкове розроблення історико-архітектурного опорного плану у складі генерального плану населеного пункту щодо історичних населених місць України. Відтак, всупереч вимогам чинного законодавства відповідач допускає бездіяльність щодо вчинення дій з розроблення та затвердження історико-архітектурного опорного плану у складі генерального плану смт. Скала - Подільська.

Водночас, така бездіяльність відповідача унеможливлює реалізацію конституційного обов`язку держави щодо збереження історичних пам`яток та інших об`єктів, що становлять культурну цінність, а також забезпечення сталого містобудування, розвитку та планування території населеного пункту. Тому, інтерес держави у цьому випадку полягає в захисті об`єктів культурної спадщини.

Ухвалою від 28.02.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Відповідач 18.03.2022 подав на адресу суду подав письмові пояснення, в яких зазначив, що позовні вимоги визнає в повному обсязі, водночас, зазначив, що на даний час будь-які заходи щодо розроблення та затвердження історико-архітектурного опорного плану історичного населеного пункту - смт Скала-Подільська не здійснювались та не плануються здійснюватись в зв`язку із відсутністю коштів у місцевому бюджеті.

Вивчивши матеріали справи, оцінивши наведені прокурором доводи на підтримку заявлених позовних вимог та додані до позовної заяви докази, суд приходить до переконання, що позов належить задовольнити з огляду на таке.

Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.2001 №878 затверджено Список історичних населених місць України (міста і селища міського типу).

До вказаного Списку включено селище міського типу Скала-Подільська Чортківського району Тернопільської області (дата заснування або першої писемної згадки - 1569 рік).

З метою вивчення стану виконання уповноваженими органами державної влади законодавства щодо охорони об`єктів культурної спадщини, розташованих на території Чортківського району керівник Чортківської окружної прокуратури звернувся до Скала-Подільської селищної ради з листом від 17.11.2021 №6791вих21 щодо надання інформації про розробкута затвердження історико-архітектурного опорного плану смт. Скала-Подільська Чортківського району Тернопільської області (аркуш справи 19).

Листом від 07.12.2021 №2821/02-24 Скала-Подільський селищний голова повідомив, що історико-архітектурний опорний план смт Скала-Подільська не розроблявся (аркуш справи 20).

Крім того, керівник Чортківської окружної прокуратури звернувся до директора Департаменту культури та туризму Тернопільської обласної державної адміністрації з листом від 17.11.2021 №6797ВИХ-21, в якому просив надати інформацію про те, чи розроблено історико-архітектурний опорний план смт Скала-Подільська, також, просив повідомити про вжиття заходів у випадку нерозроблення таких планів (аркуші справи 42-43).

Листом від 25.11.2021 за №02.01-50/977 Департамент культури та туризму Тернопільської обласної державної адміністрації повідомив, що історико-архітектурний опорний план смт. Скала-Подільська не розроблявся (аркуш справи 44).

Надалі, керівник Чортківської окружної прокуратури 12.01.2022 повторно звернувся до Скала-Подільської селищної ради з листом №138вих-22 щодо надання інформації про розробкута затвердження історико-архітектурного опорного плану смт. Скала-Подільська Чортківського району Тернопільської області (аркуші справи 69-70).

У відповідь Скала-Подільська селищна рада листом від 14.01.2022 №48/07/06 повідомила, що на даний час історико-архітектурний опорний план територіальної громади не розроблений; договори на його розроблення із суб`єктами господарювання селищною радою, не укладались, а заходи щодо його погодження не вживались; питання щодо виділення коштів на його розроблення на сесіях селищної ради та засідання виконавчого комітету не розглядались (аркуш справи 71).

Прокурор вважає протиправною бездіяльність відповідача щодо вчинення дій з розроблення та затвердження історико-архітектурного опорного плану у складі генерального плану смт Скала-Подільська, а відтак з метою захисту інтересів держави звернувся до суду з цим адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі ст. 54 Конституції України культурна спадщина охороняється законом. Держава забезпечує збереження історичних пам`яток та інших об`єктів, що становлять культурну цінність, вживає заходів для повернення в Україну культурних цінностей народу, які знаходяться за її межами.

Правові, економічні, соціальні та організаційні засади містобудівної діяльності в Україні і спрямований на формування повноцінного життєвого середовища, забезпечення при цьому охорони навколишнього природного оточення, раціонального природокористування та збереження культурної спадщини визначає Закон України від 16.11.1992 № 2780-ХІІ "Про основи містобудування" (далі - Закон № 2780-ХІІ).

Відповідно до положень статей 1, 2 Закону № 2780-XII містобудування (містобудівна діяльність) це цілеспрямована діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, громадян, об`єднань громадян по створенню та підтриманню повноцінного життєвого середовища, яка включає прогнозування розвитку населених пунктів і територій, планування, забудову та інше використання територій, проектування, будівництво об`єктів містобудування, спорудження інших об`єктів, реконструкцію історичних населених пунктів при збереженні традиційного характеру середовища, реставрацію та реабілітацію об`єктів культурної спадщини, створення інженерної та транспортної інфраструктури.

Головними напрямами містобудівної діяльності є: планування, забудова та інше використання територій; розробка і реалізація містобудівної документації та інвестиційних програм розвитку населених пунктів і територій; визначення територій, вибір, вилучення (викуп) і надання земель для містобудівних потреб; здійснення архітектурної діяльності; розміщення будівництва житлово-цивільних, виробничих та інших об`єктів, формування містобудівних ансамблів і ландшафтних комплексів, зон відпочинку та оздоровлення населення; створення соціальної, інженерної і транспортної інфраструктур територій та населених пунктів; створення та ведення містобудівних кадастрів населених пунктів; захист життєвого та природного середовища від шкідливого впливу техногенних і соціально-побутових факторів, небезпечних природних явищ; збереження пам`яток культурної спадщини; розвиток національних і культурних традицій в архітектурі і містобудуванні; забезпечення високих архітектурно-планувальних, функціональних і конструктивних якостей об`єктів містобудування, формування і реконструкція містобудівних ансамблів, кварталів, районів і ландшафтних комплексів, зон відпочинку та природних лікувальних ресурсів; розробка правових актів, національних стандартів, норм і правил, пов`язаних з містобудуванням; контроль за дотриманням містобудівного законодавства; підготовка кадрів для містобудування, підвищення їх кваліфікації; ліцензування видів господарської діяльності з будівництва об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми та значними наслідками, за переліком видів робіт та в порядку, що визначаються Кабінетом Міністрів України.

В силу вимог ст. 5 Закону №2780-ХІІ однією із основних вимог до містобудівної діяльності є охорона культурної спадщини, збереження традиційного характеру середовища населених пунктів.

Законом України від 08.06.2000 № 1805-ІІІ "Про охорону культурної спадщини" визначено наступні терміни:

- охорона культурної спадщини система правових, організаційних, фінансових, матеріально-технічних, містобудівних, інформаційних та інших заходів з обліку (виявлення, наукове вивчення, класифікація, державна реєстрація), запобігання руйнуванню або заподіянню шкоди, забезпечення захисту, збереження, утримання, відповідного використання, консервації, реставрації, ремонту, реабілітації, пристосування та музеєфікації об`єктів культурної спадщини;

- історичний ареал населеного місця частина населеного місця, що зберегла об`єкти культурної спадщини і пов`язані з ними розпланування та форму забудови, які походять з попередніх періодів розвитку, типові для певних культур або періодів розвитку;

- історичне населене місце населене місце, яке зберегло повністю або частково історичний ареал і занесене до Списку історичних населених місць України.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону №1805-ІІІ державне управління у сфері охорони культурної спадщини покладається на Кабінет Міністрів України, спеціально уповноважені органи охорони культурної спадщини.

До спеціально уповноважених органів охорони культурної спадщини (далі органи охорони культурної спадщини) належать: центральні органи виконавчої влади, що забезпечують формування та реалізують державну політику у сфері охорони культурної спадщини; орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим; обласні, районні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації; виконавчий орган сільської, селищної, міської ради.

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 32 Закону №1805-ІІІ з метою захисту традиційного характеру середовища населених місць вони заносяться до Списку історичних населених місць України.

Список історичних населених місць України за поданням центрального органу виконавчої влади у сфері охорони культурної спадщини затверджується Кабінетом Міністрів України.

Межі та режими використання історичних ареалів населених місць, обмеження господарської діяльності на територіях історичних ареалів населених місць визначаються у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, відповідною науково-проектною документацією, яка затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони культурної спадщини або уповноваженими ним органами охорони культурної спадщини.

На охоронюваних археологічних територіях, у межах зон охорони пам`яток, історичних ареалів населених місць, занесених до Списку історичних населених місць України, забороняються містобудівні, архітектурні чи ландшафтні перетворення, будівельні, меліоративні, шляхові, земляні роботи без дозволу відповідного органу охорони культурної спадщини.

Судом встановлено, що постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.2001 №878 до Списку історичних населених місць України по Тернпоільській включено селище міського типу Скала-Подільська Тернопільської області (дата заснування або першої писемної згадки 1569 рік).

За приписами частин третьої-четвертої статті 17 закону України від 17.02.2011 № 3038-VI "Про регулювання містобудівної діяльності" (далі - Закон № 3038-VI), Генеральний план населеного пункту розробляється та затверджується в інтересах відповідної територіальної громади з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Розробником генерального плану населеного пункту може бути суб`єкт господарювання, який має право здійснювати розроблення містобудівної документації відповідно до Закону України "Про архітектурну діяльність" та документації із землеустрою відповідно до Закону України "Про землеустрій".

Генеральні плани населених пунктів можуть поєднуватися з детальними планами всієї території населених пунктів або її частин.

Для населених пунктів, внесених до Списку історичних населених місць України, у межах визначених історичних ареалів у складі генерального плану населеного пункту визначаються режими регулювання забудови та розробляється історико-архітектурний опорний план, в якому зазначається інформація про об`єкти культурної спадщини та зони їх охорони.

Відповідно до пп. 6 п. "а" ч. 1 ст. 31 Закону України від 21.05.1997 № 280/97-ВР "Про місцеве самоврядування в Україні" (далі Закон № 280/97-ВР) до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать власні (самоврядні) повноваження, у тому числі, підготовка і подання на затвердження ради відповідних місцевих містобудівних програм, генеральних планів забудови населених пунктів, іншої містобудівної документації.

Серед делегованих повноважень виконавчого органу сільських, селищних, міських рад є повноваження щодо організації охорони, реставрації та використання пам`яток історії і культури, архітектури та містобудування, палацово-паркових, паркових і садибних комплексів, природних заповідників (пп. 5 п. "б" ч. 1 ст. 31 Закон № 280/97-ВР).

В силу вимог пп. 7 п. "а" ч. 1 ст. 32 Закону № 280/97-ВР серед власних (самоврядних) повноважень виконавчого органу сільської, селищної, міської ради також передбачені повноваження щодо створення умов для розвитку культури, сприяння відродженню осередків традиційної народної творчості, національно-культурних традицій населення, художніх промислів і ремесел.

Підпунктом 10 пункту "б" частини першої статті 32 Закону №280/97-ВР до делегованих повноважень виконавчого органу сільської, селищної, міської ради у сфері освіти, охорони здоров`я, культури, фізкультури і спорту, віднесено забезпечення охорони пам`яток історії та культури, збереження та використання культурного надбання.

Постановою Кабінету Міністрів України від 13.03.2002 №318 затверджено Порядок визначення меж та режимів використання історичних ареалів населених місць, обмеження господарської діяльності на території історичних ареалів населених місць (далі Порядок № 318).

Згідно з пунктами 1, 4-7 Порядку №318 історичні ареали визначаються тільки в населених місцях, що занесені до Списку історичних населених місць України, затвердженого Кабінетом Міністрів України.

Відповідальними за визначення меж і режимів використання історичних ареалів є Мінкультури та уповноважені ним органи охорони культурної спадщини.

Межі історичних ареалів визначаються спеціальною науково-проектною документацією під час розроблення історико-архітектурних опорних планів цих населених місць.

Історичний ареал це найбільш освоєна в минулому і добре збережена частина території населеного місця, що відрізняється традиційним характером середовища і значною кількістю об`єктів культурної спадщини від інших, менш освоєних або погано збережених частин населеного місця.

Межі історичних ареалів слід проводити вздовж розпланувальних і природних рубежів, що відокремлюють історичний ареал від решти міських територій, і визначати історико-архітектурним опорним планом населеного місця. Історико-архітектурні опорні плани розробляються на основі комплексних досліджень усієї території історичного населеного місця та його найближчого оточення.

Збереження традиційного характеру середовища історичних ареалів, охорона і раціональне використання розташованих в їх межах нерухомих об`єктів культурної спадщини, збереження її містоформуючої ролі є пріоритетним напрямом містобудівної діяльності в межах історичних ареалів.

З аналізу наведених норм вбачається, що рішення про розроблення генерального плану населеного пункту приймає селищна рада, а зміни до такого плану може вносити лише орган місцевого самоврядування, який затверджував план. Такі зміни вносяться не частіше одного разу на п`ять років. Для населених пунктів, занесених до Списку історичних населених місць України, в межах визначених історичних ареалів у складі генерального плану населеного пункту визначаються режими регулювання забудови та розробляється історико-архітектурний опорний план, в якому зазначається інформація про об`єкти культурної спадщини.

Суд зауважує, що бездіяльність відповідача щодо вжиття заходів, спрямованих на розроблення та затвердження історико-архітектурного опорного плану, становить загрозу для самовільної, хаотичної або неконтрольованої забудови історичних центрів на території громади, руйнування пам`яток історії та культури, знищення історичної спадщини громади.

Як слідує з матеріалів справи, історико-архітектурний опорний план смт Скала-Подільська не виготовлявся, що підтверджується листами Скала-Подільської селищної ради від 07.12.2021 №2821/02-24 та від 14.01.2022 №48/07/06.

Крім того, Скала-Подільська селищна рада повідомила про відсутність коштів на розробку та затвердження в установленому законом порядку історично-архітектурного опорного плану смт Скала-Подільська.

Отже, вказані обставини свідчать про те, що відповідач протиправно не вирішив питання щодо розроблення та затвердження історико-архітектурного опорного плану смт Скала-Подільська.

При цьому, суд погоджується з доводами прокурора, що незатвердження такого плану унеможливлює реалізацію конституційного обов`язку держави щодо збереження історичних пам`яток та інших об`єктів, що становлять культурну цінність, а також забезпечення сталого містобудування, розвитку та планування території населеного пункту.

Відтак, ураховуючи з`ясовані обставини справи та беручи до уваги факт , що відповідач повністю визнає позовні вимоги, суд вважає доведеним, що на дату прийняття рішення у цій справі відповідач не усунув тих порушень вимог чинного законодавства, які зумовили необхідність звернення прокурора до суду задля захисту інтересів держави.

Тому, заявлений адміністративний позов суд визнає обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню.

В силу приписів ч. 2 ст. 139 КАС України у разі задоволення позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Отже, сплачений прокуратурою судовий збір з відповідача не стягується.

Керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Визнати протиправною бездіяльність Скала - Подільської селищної ради Чортківського району Тернопільської області щодо невчинення дій, спрямованих на замовлення розроблення історико-архітектурного опорного плану історично населеного пункту смт Скала-Подільська, Чортківського району Тернопільської області.

Зобов`язати Скала-Подільську селищну раду вжити заходів щодо замовлення розроблення та затвердження в установленому порядку історико-архітектурного опорного плану історично населеного пункту смт Скала - Подільська.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до частини першої статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Згідно із статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Реквізити учасників справи:

позивач:

- Міністерство культури та інформаційної політики України (місцезнаходження: вул. І. Франка, 19, м. Київ, 01030; );

відповідач:

- Скала - Подільська селищна рада (місце проживання: вул. Івана Франка 2, смт. Скала-Подільська, Чортківський район, Тернопільська область, 48720; .

Головуючий суддя Баб`юк П.М.