Справа № 260/6390/21
Суддя: Микуляк П.П.
Дата ухвалення: 2022-04-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

13 квітня 2022 року м. Ужгород№ 260/6390/21
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Микуляк П.П.,

при секретарі Пшевлоцька К.І.,

за участю:

позивача: ОСОБА_1 , представник Коваленко О.М.,

відповідача: Державне агентство меліорації та рибного господарства України, представник не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державного агентства меліорації та рибного господарства України про визнання дій протиправними і зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

У відповідності до ст. 243 Кодексу адміністративного судочинства України проголошена вступна та резолютивна частини Рішення. Повний текст Рішення виготовлено та підписано 22 квітня 2022 року.

ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Державного агентства меліорації та рибного господарства України, яким просить:

- визнати протиправними дії Державного агентства меліорації та рибного господарства України щодо оголошення наказом № 95-ТО «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 » від 08.10.2021 р. догани начальнику Управління Державного агентства рибного господарства у Закарпатській області ОСОБА_1 ;

- скасувати наказ Державного агентства меліорації та рибного господарства України № 95-ТО від 08 жовтня 2021 року «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 ».

Позовні вимоги мотивовано тим, що позивач вважає протиправним наказ «Про застосування дисциплінарного стягнення», оскільки підстав для застосування дисциплінарного стягнення не було, наказ прийнято з порушенням процедурних норм і після можливих строків притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Представником відповідача до суду було подано відзив на позовну заяву, відповідно до якого зазначає, що дисциплінарне провадження відносно позивача проведено у відповідності до вимог чинного законодавства, тому відсутні підстави для задоволення позовних вимог.

Позивач та його представник в судовому засіданні позовні вимоги підтримали та просили позов задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання в черговий раз не з`явився, в черговий раз подав клопотання про відкладення розгляду справи на іншу дату.

Судове засідання просив призначити після закінчення воєнного стану на території України.

Враховуючи наявні в матеріалах справи докази, тривалий строк розгляду справи, наявний у справі відзив, неповажність наведених позивачем причини відкладення, суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи та вважає за можливе розглянути дану справу без участі представника відповідача.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 відповідно до наказу №61-ТО від 22.09.2016 р. призначений на посаду начальника управління Державного агентства рибного господарства у Закарпатській області.

07 червня 2019 року, Головою Державного агентства рибного господарства України було винесено наказ за № 58-ТО «Про відкриття дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 ». яким і було відсторонено останнього від виконання посадових обов`язків на час здійснення дисциплінарного провадження.

22.09.2020р. було винесено Наказ Управлінням Державного агентства рибного господарства у Закарпатській області № 176 «Про передачу службового автомобіля», яким зобов`язано ОСОБА_2 прийняти, а ОСОБА_1 передати автомобіль Renault Duster д.н. № НОМЕР_1 .

Управління Державного агентства рибного господарства у Закарпатській області листом від 01.04.2021 № 2-3-01/243-21 повідомило Держрибагентство про те, що начальник Управління Держрибагентства у Закарпатські області не передав автомобіль та документи з ключами від службового автомобіля.

Держрибагентство 28.04.2021 року звернулося з листом до ОСОБА_1 з вимогою передати службовий автомобіль разом документами на нього та ключами.

Листом Управління Державного агентства рибного господарства у Закарпатській області від 26.08.2021 № 2-3-01/696-21, який надійшов на адресу Держрибагентства повідомлялося, що начальник Управління Державного агентства рибного господарства у Закарпатській області ОСОБА_1 незважаючи на неодноразові звернення не виконує наказ Управління від 22.09.2020 № 176 «Про передачу службового автомобіля» та письмову вимогу т.в.о Голови Держрибагентства від 28.04.2021 № 2-11.1-19/2539-21 не виконав, службовий автомобіль Renault Duster д.н. НОМЕР_1 заступнику начальника відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» ОСОБА_2 не передав.

Враховуючи зазначене, Управлінням Державного агентства рибного господарства у Закарпатській області запропоновано порушити дисциплінарне провадження щодо начальника Управління Державного агентства рибного господарства у Закарпатській області ОСОБА_1 у зв`язку з можливим вчиненням ним проступку передбаченого пунктом 5 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу».

15.09.2021 року було порушено дисциплінарне провадження шляхом винесення наказу № 83-ТО «Про відкриття дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 ».

На виконання вищевказаного наказу дисциплінарною комісією 16.09.2021 року проведено засідання з розгляду дисциплінарної справи стосовно державного службовця начальника Управління Державного агентства рибного господарства у Закарпатській області ОСОБА_1 .

За результатами проведення засідання дисциплінарною комісією прийнято рішення сформувати дисциплінарну справу, підготувати її до розгляду, направити листа-запрошення на засідання комісії для надання усних пояснень та повідомити позивача про необхідність надати письмові пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення вказаного дисциплінарного провадження.

27.09.2021 року проведено чергове засідання дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарної справи стосовно державного службовця начальника Управління Державного агентства рибного господарства у Закарпатській області ОСОБА_1 , що підтверджується протокол № 2 на якому розглянуто дисциплінарну справу позивача та за результатами розгляду прийнято рішення підготувати подання суб`єкту призначення про наявність в діях позивача дисциплінарного проступку.

Так, наказом Державного агентства меліорації та рибного господарства України від 08.10.2021 року № 95-ТО «Про застосування дисциплінарного стягнення » оголошено догану ОСОБА_1 , начальнику Управління державного агентства рибного господарства у Закарпатській області, за невиконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Згідно частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується, а держава створює умови для повного здійснення громадянами права на працю, гарантує рівні можливості у виборі професії та роду трудової діяльності.

Частиною 2статті 38 Конституції України громадянам гарантовано рівне право доступу до державної служби, а також до служби в органах місцевого самоврядування.

Відповідно до частини 1 статті 1 Закону України «Про державну службу» №889-VIII державна служба це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави, зокрема щодо 1) аналізу державної політики на загальнодержавному, галузевому і регіональному рівнях та підготовки пропозицій стосовно її формування, у тому числі розроблення та проведення експертизи проектів програм, концепцій, стратегій, проектів законів та інших нормативно-правових актів, проектів міжнародних договорів; 2) забезпечення реалізації державної політики, виконання загальнодержавних, галузевих і регіональних програм, виконання законів та інших нормативно-правових актів; 3) забезпечення надання доступних і якісних адміністративних послуг; 4) здійснення державного нагляду та контролю за дотриманням законодавства; 5) управління державними фінансовими ресурсами, майном та контролю за їх використанням; 6) управління персоналом державних органів; 7) реалізації інших повноважень державного органу, визначених законодавством.

Державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

Частиною 1 статті 36 Закону України «Про державну службу» передбачено, що особа, призначена на посаду державної служби вперше, публічно складає Присягу державного службовця такого змісту: "Усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю, що буду вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права, свободи і законні інтереси людини і громадянина, честь держави, з гідністю нести високе звання державного службовця та сумлінно виконувати свої обов`язки».

Таким чином, в силу приписів частини 1 статті 36 Закону України «Про державну службу» присяга державного службовця полягає в обов`язку вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, сприяти втіленню їх у життя, поважати та охороняти права, свободи і законні інтереси людини і громадянина, честь держави, з гідністю нести високе звання державного службовця та сумлінно виконувати свої обов`язки.

З тексту Присяги вбачається, що в основі поведінки державного службовця закладено етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, державний службовець покладає на себе не лише певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Присяга має правову природу одностороннього, індивідуального, публічно-правового характеру, конституційного зобов`язання державного службовця.

Наведений висновок міститься у рішенні Конституційного Суду України від 11 березня 2011року у справі №2-рп/2011.

Відповідно до частин 1-3 статті 5 Закону України «Про державну службу» правове регулювання державної служби здійснюється Конституцією України, цим та іншими законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, постановами Верховної Ради України, указами Президента України, актами Кабінету Міністрів України та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби.

Відносини, що виникають у зв`язку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, регулюються цим Законом, якщо інше не передбачено законом.

Дія норм законодавства про працю поширюється на державних службовців у частині відносин, не врегульованих цим Законом.

Підстави для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності передбачено статтею 65 Закону України «Про державну службу», відповідно до якої підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Види дисциплінарних стягнень та загальні умови їх застосування визначено статтею 66 Закону України «Про державну службу», згідно з якою до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

Відповідно до ч.1,2 ст. 74 Закону України «Про державну службу», дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби. Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення.

Як встановлено судом, 08.10.2021 р. відповідачем було винесено наказ № 95-ТО про оголошення догани ОСОБА_1 за невиконання наказу Управління Державного агентства рибного господарства у Закарпатській області від 22.09.2020 року № 176 «Про передачу службового автомобілю» та листа вимоги Держрибагентства від 28.04.2021 року № 2-11.1-19/2539-21 про повернення службового автомобіля разом з усіма документами на нього та ключами.

Суд приходить до переконання про безпідставність застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення та визнання протиправним та скасування наказу № 95-ТО про оголошення догани, виходячи із наступного.

Так, Управління Державного агентства рибного господарства у Закарпатській області листом від 02.11.2020 № 2-3-17/880-20 зверталось до Головного управління Національної поліції в Закарпатській області про проведення перевірки щодо факту можливого викрадення або привласнення ключів та свідоцтва про державну реєстрацію службового автомобіля Renault Duster д.н. № НОМЕР_1 .

Ужгородській відділ поліції листом від 05.12.2020 № 25876/106/25/1-2020 повідомив, що службовий транспортний засіб Renault Duster д.н. № НОМЕР_1 знаходиться на стоянці біля готелю «Закарпаття», за адресою: м. Ужгород, вул. В. Комендаря, 13. З приводу повернення ключів та свідоцтва про реєстрацію даного транспортного засобу проведено бесіду з ОСОБА_1 , який повідомив, що повернути їх не має можливості, оскільки вони в нього відсутні по причині їх вилучення працівниками Територіального управління ДБР.

Суд звертає увагу, що автомобіль Renault Duster д.н. № НОМЕР_1 , який належить Держрибагентству України м. Київ (і зареєстрований в місті Київ, про що свідчить серія на номерних державних знаках) був взятий на зберігання з 01.06.2019 року саме Закарпатським рибоохоронним патрулем, за зберігання якого (у період з 01.06.2019 р. по 31.10.2021 р.) було сплачено власником 17100,00 грн., що підтверджується листом самого власника (№1-8.1-19/6551-21 від 23.11.2021 р.) яким є саме Держрибагентство України.

Також, 22.01.2021 p., 15.09.2021 p. та 22.09.2021 p. поштовим відправленням цінним з описом листом № 880, № 745 та № 380, позивач повідомляв свого керівника (Голову Держрибагентства) про зміну свого місця проживання/ перебування, телефону/засобів зв`язку.

Як вбачається з матеріалів справи, листи та документи в межах даного дисциплінарного провадження не було Держрибагентством направлено на вказану позивачем адресу в порядку Закону України «Про державну службу».

Відповідно до ч. 3 ст. 65 Закону України «Про державну службу» державний службовець не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності, якщо минуло шість місяців з дня, коли керівник державної служби дізнався або мав дізнатися про вчинення дисциплінарного проступку, не враховуючи час тимчасової непрацездатності державного службовця чи перебування його у відпустці, або якщо минув один рік після його вчинення або постановлення відповідної окремої ухвали суду.

Ч. 5 ст. 74 Закону України «Про державну службу» встановлено, дисциплінарне стягнення до державного службовця застосовується не пізніше шести місяців з дня виявлення дисциплінарного проступку, без урахування часу тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці, а також не застосовується, якщо минув один рік після його вчинення.

З листа Т.в.о. голови Держрибагентства України № 2-11.1-19/2539-21 від 28.04.2021 року вбачається, що керівник державної служби дізнався про дисциплінарний проступок 01.04.2021 року. Тобто, притягнення до дисциплінарної відповідальності 08.10.2021 року наказом № 95-ТО здійснено з порушенням вимог ч. 3 ст. 65, ч. 5 ст. 74 Закону України «Про державну службу».

При цьому, лист Т.в.о. голови Держрибагентства України № 2-11.1-19/2539-21 від 28.04.2021 року з вимогою передати службовий автомобіль з усіма документами на нього та ключами, позивач отримав у листопаді 2021 року, тобто через місяць після того як його було притягнуто до дисциплінарної відповідальності, що підтверджується описом з почтового вкладення.

Крім того, з наказу від 08.10.2021 року № 95-ТО встановлено, що дисциплінарне стягнення 08.10.2021 р. застосовано за невиконання наказу № 176 від 22.09.2020 р., що також суперечить строкам, визначених у ч. 3 ст. 65 та ч. 5 ст. 74 Закону України «Про державну службу», оскільки минуло більше як один рік з прийняття такого наказу.

Також, суд звертає увагу, що з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності від 08.10.2021 року № 95-ТО позивача було ознайомлено працівниками Держрибагентства України лише 03.11.2021 року, що підтверджується відміткою про ознайомлення.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про протиправність застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 , оскільки відповідачем не доведено факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця, а спірний наказ прийнято з порушенням процедурних норм і після встановлених Законом України «Про державну службу» строків притягнення до такої відповідальності.

При цьому, що стосується обраного позивачем способу захисту свого порушеного права суд зауважує на таке.

Так, згідно з частиною другою статті 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

З метою ефективного захисту прав позивача, про захист яких він просить, суд на підставі частини другої статті 9 КАС України вважає за необхідне вийти за межі позовних вимог, самостійно обравши спосіб захисту, який відповідає об`єкту порушеного права, та у спірних правовідносинах є достатнім та необхідним (ефективним).

Стаття 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) гарантує, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Під ефективним засобом (способом) необхідно розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Тобто, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

Отже, обираючи спосіб захисту порушеного права, слід зважати й на його ефективність з точки зору статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Обираючи належний та ефективний спосіб захисту порушеного права позивача, суд на підставі частини другої статті 9 КАС України, дійшов висновку, що достатнім і ефективним способом захисту порушених прав позивача є прийняття судом рішення про визнання протиправним та скасування наказу Державного агентства меліорації та рибного господарства України № 95-ТО від 08 жовтня 2021 року «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 ».

Стосовно позовної вимоги про визнання протиправними дій Державного агентства меліорації та рибного господарства України щодо оголошення наказом № 95-ТО «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 » від 08.10.2021 р. догани начальнику Управління Державного агентства рибного господарства у Закарпатській області ОСОБА_1 , то така сама по собі не призведе до більш повного відновлення порушених прав позивача, оскільки судом вже визнано протиправним та скасовано спірний наказ.

Згідно ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У відповідності до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих доказів, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд приходить до висновку про задоволення адміністративного позову.

На підставі наведеного та керуючись ст. 5, 19, 77, 243, 246 КАС України, суд

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Державного агентства меліорації та рибного господарства України про визнання дій протиправними і зобов`язання вчинити певні дії задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Державного агентства меліорації та рибного господарства України № 95-ТО від 08 жовтня 2021 року «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 ».

Рішення суду набирає законної сили в порядку передбаченому ст.255 КАС України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

СуддяП.П.Микуляк