Справа № 140/1391/22
Суддя: Костюкевич Сергій Федорович
Дата ухвалення: 2022-04-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 квітня 2022 року ЛуцькСправа № 140/1391/22

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Костюкевича С.Ф.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження (в письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Імперіал Прайм» до Волинської митниці про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Імперіал Прайм» (далі ТзОВ «Імперіал Прайм», позивач) звернулося з позовом до Волинської митниці (далі - відповідач) про визнання протиправним та скасування рішення №UA205030/2021/000176/2 від 02.11.2021 про коригування митної вартості товару «Прокат плоский з вуглецевої сталі…», ввезення якого в Україну задекларовано товариством в митному режимі «імпорт» згідно митної декларації типу ІМ40ДЕ №UA205030/2021/026955 від 01.11.2021.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ТзОВ «Імперіал Прайм» здійснює зовнішньоекономічну діяльність та на умовах зовнішньоекономічного договору від 18.10.2021 №4-21, за яким придбало у компанії «Joint Stock Company «Bendryste» (м. Шауляй, Литва) прокат плоский з вуглецевої сталі (товар) для подальшого імпорту в Україну. Відповідно до істотних умов Контракту, який за своїм видом є договором купівлі- продажу з періодичними поставками, товар постачається партіями зі складів продавця згідно інвойсів на умовах DAP Ковель (Україна). Ціна товару узгоджується в рахунках (інвойсах) та включає вартість тари (упакування). Оплата за товар здійснюється протягом 180 днів після доставки товару Покупцю банківським переказом.

Згідно рахунку-фактури (інвойсу) від 29.10.2021 №М/62/10/21 позивач отримав партію товару вагою нетто 23,135 тони на суму 16 194,50 Євро, який 01.11.2021 доставлено для митного оформлення на митний пост «Ягодин» Волинської митниці Держмитслужби.

Митним брокером 01.11.2021 подано електронну митну декларацію типу ІМ40ДЕ №UA205030/2021/026955, згідно якої задекларовано ввезення в Україну на адресу одержувача ТзОВ «Імперіал Прайм» в митному режимі «імпорт» товару «Прокат плоский з вуглецевої сталі» вагою нетто 23135 кг фактурною вартістю 16 194,50 Євро, що становить 495 475,59 грн. згідно курсу Національного банку України на дату декларування. Митна вартість декларантом визначена за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються.

Під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товару відповідач послався на наявність розбіжностей у документах, зокрема: у рахунку-фактурі (інвойсі) від 29.10.2021 №М/62/10/21 зазначено країну походження товарів з Європейського Союзу, що відрізняється від інформації у прайс-листі від 29.10.2021 №б/н, де країну походження зазначено Республіка Німеччина; у специфікації до інвойсу М/62/10/21 зазначено умови оплати: банківський переказ, про що в митного органу відсутня інформація.

У відповідь на запит митного органу декларант надіслав заяву б/н від 02.11.2021 разом із експортною декларацією на товар №21PL301010E1227956 від 29.10.2021 та повідомив митницю про відсутність інших документів.

Митний орган 02.11.2021 прийняв рішення про коригування митної вартості №UA205030/2021/000176/2 та відмовив у митному оформленні товару згідно картки відмови №UA205030/2021/03255 у зв`язку з прийняттям рішення про коригування митної вартості.

Рішенням Волинської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів від 02.11.2021 №UA205030/2021/000176/2 відмовлено у визнанні заявленої декларантом митної вартості товару та визначено (скориговано) митну вартість товару за резервним методом згідно до статті 64 Митного кодексу України (далі - МК України) відповідно до рівня на подібні товари за ЄАІС Держмитслужби в сумі 31 926,30 Євро.

Позивач вказує, що на виконання положень частини другої статті 53 МК України декларантом надано усі передбачені цією нормою Кодексу і наявні документи на підтвердження заявленої митної вартості товару згідно МД типу ІМ40ДЕ №UA205030/2021/026955 від 01.11.2021 і обраного методу її визначення. Подані документи не містили розбіжностей, ознаки підробки документів відсутні, усі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості та ціни, що сплачена за товар, у документах наявні.

Також звертає увагу, що в оскаржуваному рішенні, окрім номера та дати митної декларації (від 07.08.2021 №UA100190/2021/692119), на підставі якої здійснено розрахунок скоригованої митної вартості товару, будь-яких пояснень щодо коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов не наведено.

З наведених підстав уважає, що рішення Волинської митниці про коригування митної вартості товарів від №UA205030/2021/000176/2 від 02.11.2021 є протиправним і підлягає скасуванню.

Ухвалою судді Волинського окружного адміністративного суду від 07.02.2022 відкрито спрощене позовне провадження у справі без проведення судового засідання та виклику сторін.

У відзиві на позовну заяву представник відповідача заявлених позовних вимог не визнав, повідомив, що 01.11.2021 для митного оформлення товару «прокат плоский з вуглецевої сталі, оцинкований, з полімерним покриттям, в рулонах, для застосування в будівельних роботах, завширшки 1250 мм, розмір х 1250 мм, марка S250GD+Z, вміст цинку 225 гр/м2: колір D7016 - 4645кг; колір D7016 4645 кг; колір D7016 4555 кг; колір D7016 4645 кг; колір D7016 4645 кг. Виробник: ARCELORMITTAL Eisenhuttenstadt. Торговельна марка ARCELORMITTAL» декларантом в інтересах ТзОВ «Імперіал Прайм» подано МД №UA205030/2021/026955, згідно із якою митну вартість товару визначено за основним методом визначення вартості за ціною договору на рівні 16 194,50 Євро.

Під час здійснення митного контролю за правильністю визначення митної вартості товару з врахування поданих у вказаних цілях разом із ВМД документів було встановлено розбіжності, відтак у митного і сумніви щодо достовірності заявленої митної вартості товарів, а саме: рахунок-фактура №М/62/10/21 від 29.10.2021 містить інформацію про походження товарів з Європейського Союзу, що відрізняється від інформації про походження товарів з Республіки Німеччина в прайс-листі №б/н від 29.10.2021, адже розбіжності в документах, які подано для підтвердження митної вартості товару, з інформацією щодо їх походження, мають безпосередній вплив на формування їх ціни та, як наслідок, митної вартості; специфікація до інвойсу від М62/10/21 містить інформацію про умови оплати банківським переказом, про що в митного органу відсутня інформація; у митній декларації країни експорту зазначено рахунок-фактуру №І/000111/21, а до митного оформлення подано рахунок-фактуру №М/62/10/21 від 29.10.2021. Вказане слугувало беззаперечним сумнівом щодо достовірності заявлених відомостей про митну вартість, адже у відповідності до пункту 3 частини 2 статті 53 МК України: «рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу)» є основними документами, які подаються для підтвердження митної вартості.

Окрім того, при перевірці заявленої митної вартості товару посадовою особою митниці відповідно до п.п. 2.2.13, 2.2.14 п. 2 Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійснення контролю за правильністю визначення митної вартості, затверджених наказом Державної митної служби України від 01.07.2021 №476 було здійснено порівняння рівня заявленої митної вартості з наявною в митного органу інформацією про рівень цін на такі товари, а також з рівнем митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено та встановлено рівень митної вартості на такий товар у розмірі 1,38 Євро/кг.

Митницею відповідно до положень статей 55, 57 МК України з декларантом проведена письмова консультація щодо вибору методу визначення митної вартості товару.

У зв`язку з неможливістю застосування наступних методів визначення митної вартості, а саме методу 2а (стаття 59 МК України) та методу 2б (стаття 60 МК Україні) з причини відсутності у митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методу 2в (стаття 62 МК України) та методу 2г (статті 63 МК України) з причини відсутності вартісної основи для розрахунку митної вартості в митного органу, митну вартість товару 1 визначено за резервним методом згідно зі статтею 64 МК України на підставі цінової інформації ЄАІС (митна декларація від 07.08.2021 № UA100190/2021/692119) на рівні 1,38 кг/євро.

З наведених підстав відповідач просить в задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Інших заяв по суті справи до суду не надходило.

Суд, перевіривши доводи сторін у заявах по суті справи, дослідивши письмові докази на предмет належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо, а також достатності і взаємозв`язку доказів у їхній сукупності встановив такі обставини.

18.10.2021 між ТзОВ «Імперіал Прайм» (покупець) та компанією «Joint Stock Company «Bendryste» (м. Шауляй, Литва) (продавець) було укладено зовнішньоекономічний контракт №4-21, відповідно до умов якого продавець продає, а покупець купує прокат плоский з вуглецевої сталі, оцинкований, в рулонах з полімерним і цинковим або алюмоцинковим покриттям.

Згідно рахунку-фактури (інвойсу) від 29.10.2021 №М/62/10/21 позивач отримав партію товару вагою нетто 23,135 тони на суму 16 194,50 Євро.

З метою здійснення митного оформлення вказаного товару митним брокером 01.11.2021 подано електронну митну декларацію типу ІМ40ДЕ №UA205030/2021/026955, згідно якої задекларовано ввезення в Україну на адресу одержувача ТзОВ «Імперіал Прайм» в митному режимі «імпорт» товару «прокат плоский з вуглецевої сталі, оцинкований, з полімерним покриттям, в рулонах, для застосування в будівельних роботах, завширшки 1250 мм, розмір х 1250 мм, марка S250GD+Z, вміст цинку 225 гр/м2: колір D7016 - 4645кг; колір D7016 4645 кг; колір D7016 4555 кг; колір D7016 4645 кг; колір D7016 4645 кг. Виробник: ARCELORMITTAL Eisenhuttenstadt. Торговельна марка ARCELORMITTAL» загальною вагою нетто 23135 кг фактурною вартістю 16 194,50 євро, що становить 495 475,59 грн. згідно курсу Національного банку України на дату декларування. Митна вартість декларантом визначена за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються.

На підтвердження заявленої в митній декларації митної вартості товару, разом із декларацією суб`єкт господарювання надав такі документи: рахунок - фактура (інвойс) №М/62/10/21 від 29.10.2021; автотранспортна накладна б/н від 29.10.2021; декларація про походження товару від 29.10.2021 21PL301010Е1227956; прейскурант (прайс-лист) виробника товару від 29.10.2021 б/н; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів №4-21 від 18.10.2021

На вимогу митного органу, позивач надав заяву від 02.11.2021 та повідомив, що всі необхідні документи надані та додаткові документи надаватися не будуть.

02.11.2021 Волинська митниця прийняла рішення №UA205030/2021/000176/2 про коригування митної вартості товарів згідно із графою 30 якого митну вартість товару визначено за резервним методом в сумі 31 926,30 Євро (замість 16 194,50 Євро, що була заявлена декларантом).

У графі 33 вказаного рішення зазначено, що митна вартість товарів, які ввозяться на митну територію України не може бути визнана за вибраним декларантом методом у зв`язку із тим, що документи, які подані для підтвердження митної вартості містять наступні розбіжності: у рахунку-фактурі (інвойсі) від 29.10.2021 №М/62/10/21 зазначено країну походження товарів з Європейського Союзу, що відрізняється від інформації у прайс-листі від 29.10.2021 №б/н, де країну походження зазначено Республіка Німеччина; у специфікації до інвойсу М/62/10/21 зазначено умови оплати: банківський переказ, про що в митного органу відсутня інформація; у митній декларації країни відправлення зазначено рахунок-фактуру №І/000111/21, а до митного оформлення подано рахунок-фактуру №М/62/10/21 від 29.10.2021.

Згідно статті 54 МКУ митниця Держмитслужби під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товару зобов`язана здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товару шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів. У зв`язку з тим, що документи подані для підтвердження митної вартості товарів не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості, а також з наявними розбіжностями в товаросупровідних документах, декларанту запропоновано у 10-ти денний термін надати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості згідно п. 3 ст. 53 МКУ, а саме: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. - та інші документи, що підтверджують митну вартість імпортованого товару за бажанням декларанта.

Декларантом було подано до митного оформлення заяву від 02.11.2021 №б/н про відсутність додаткових документів для підтвердження рівня митної вартості.

За умови надання, згідно ч. 3 ст. 53 МКУ документів, витребуваних митницею, які містять достовірну, об`єктивну інформацію, яка підлягає обчисленню (в тому числі складових митної вартості) і підтверджує правильність обрання методу визначення митної вартості, митну вартість може бути визнано.

У зв`язку з вищевикладеним та керуючись положеннями Угоди про застосування статті VII ГАТТ 1994 року, Митного кодексу України , також, вимогами ч. 6 ст. 54 МКУ передбачено, що у зв`язку із неподанням декларантом документів згідно з переліком, та відповідно до умов, зазначених у ч. 2-4 ст. 53 МКУ митниця може відмовити у визнанні заявленої декларантом митної вартості. У зв`язку з неможливістю застосування наступних методів визначення митної вартості, а саме методу 2а (ст. 59 МКУ) та методу 2б (ст.60 МКУ) з причини відсутності у митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методу 2в (ст.62 МКУ) та методу 2г (ст.63 МКУ) з причини відсутності вартісної основи для розрахунку митної вартості в митного органу та декларанта.

У зв`язку з тим, що документи подані для підтвердження митної вартості товарів не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості, та містять вищевказані розбіжності, а також в зв`язку з спрацюванням ризиків АСАУР, митницею відповідно до положень ст. 55 та ст.57 МКУ з декларантом проведена письмова консультація щодо вибору методу визначення митної вартості товару. Митну вартість товарів визначено за резервним методом згідно зі статтею 64 Митного кодексу України, рівень митної вартості визначено згідно рівня на подібні товари за ЄАІС, а саме:- Товар 1 за МД від 07.08.2021 № UA100190/2021/692119 на рівні 1,38 євро/кг.

Декларант має право звернутися до митного органу з проханням випустити товари, що декларуються, у вільний обіг за умови надання гарантій відповідно до розділу X Митного кодексу.

Коригування митної вартості слугувало підставою для видання картки відмови у митному оформленні (випуску) товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA205030/2021/03255.

Митне оформлення для випуску у вільний обіг вказаних товарів було здійснено за МД від 02.11.2021 №UA205030/2021/026985.

Не погоджуючись із прийнятим Волинською митницею рішенням про коригування митної вартості товарів, ТзОВ «Імперіал Прайм» звернулося із даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд керується таким.

Частиною другою статті 19 Конституції України визначено обов`язок органів держаної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини третьої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються МК України та іншими законами України.

Розділ ІІІ МК України регулює питання митної вартості товарів та методи її визначення.

Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, відповідно до статті 49 МК України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно із частиною першою статті 51 МК України митна вартість товарів, які переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню (частина друга статті 52 МК України).

Відповідно до статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (частина друга статті 53 МК України).

Як визначено частиною першою статті 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 54 МК України орган доходів і зборів під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з частиною п`ятою статті 54 МК України митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; у встановлених випадках, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; звертатися до органів доходів і зборів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості; застосовувати інші передбачені форми митного контролю.

У частині третій статті 53 МК України визначено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Із наведених положень випливає, що митний орган досліджує документи стосовно усіх товарів, які переміщуються через митний кордон, на предмет перевірки правильності визначення митної вартості. Виключно висновки, що ґрунтуються на дослідженні документів, доданих до митної декларації, можуть бути підставою для витребування додаткових документів.

Суд не заперечує права митного органу упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів (частина п`ята статті 54 МК України), проте уважає, що, при цьому, він має довести підстави застосування норм частини третьої статті 53 МК України: наявність розбіжностей у поданих декларантом документах, ознаки підробки або відсутність усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Як вбачається із матеріалів справи, спір між сторонами виник з приводу правильності визначення декларантом митної вартості імпортованого товару «Прокат плоский з вуглецевої сталі» та надання відповідачу необхідних документів для підтвердження заявленої митної вартості товару. При цьому позиція відповідача полягає у тому, що подані до митного контролю та оформлення документи містять такі розбіжності і неточності: у рахунку-фактурі (інвойсі) від 29.10.2021 №М/62/10/21 зазначено країну походження товарів з Європейського Союзу, що відрізняється від інформації у прайс-листі від 29.10.2021 №б/н, де країну походження зазначено Республіка Німеччина; у специфікації до інвойсу М/62/10/21 зазначено умови оплати: банківський переказ, про що в митного органу відсутня інформація; у митній декларації країни відправлення зазначено рахунок-фактуру №І/000111/21, а до митного оформлення подано рахунок-фактуру №М/62/10/21 від 29.10.2021.

Щодо країни походження товару, суд зазначає, що відповідно до частини шостої статті 43 МК України, декларація про походження товару - це письмова заява про країну походження товару, зроблена у зв`язку з вивезенням товару виробником, продавцем, експортером (постачальником) або іншою компетентною особою на комерційному рахунку чи будь-якому іншому документі, який стосується товару.

Нормами частини першої статті 43 МК України, документами, що підтверджують країну походження товару, є сертифікат про походження товару, засвідчена декларація про походження товару, декларація про походження товару, сертифікат про регіональне найменування товару.

З урахування зазначеного, суд погоджується із доводами позивача про те, що прайс-лист не є документом, який підтверджує походження товару.

Окрім того, Республіка Німеччина входить до складу European Union (Європейського Союзу), а відтак зазначення в інвойсі від 29.10.2021 № М/62/10/21 країни походження «European Union», а у прайс-листі від 29.10.2021 «Німеччина», на думку суду не може свідчити про наявність розбіжностей як таких.

Стосовно зауважень відповідача щодо оплати товару за банківським переказом, суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 3.2 договору від 18.10.2021 №4-21 ціна товару узгоджується в рахунках (інвойсах) та включає вартість тари (упакування).

Нормами пункту 3.3 вказаного договору, оплата за товар здійснюється протягом 180 днів після доставки товару покупцю.

Як повідомив позивач у даному випадку передоплата товару не проводилась, відтак такі документи митному органу не подавались, при цьому умовами оплата дійсно є банківський переказ.

На думку суду, зазначення у специфікації до інвойсу М/62/10/21 умови оплати «банківський переказ» не може беззаперечно свідчити про те, що товар оплачено шляхом внесення предоплати, виходячи із умов договору, у разі здійснення оплати за товар здійснюється протягом 180 днів після доставки товару, така оплата також буде здійснюватися шляхом внесення банківського переказу.

Щодо розбіжностей рахунка-фактури у митній декларації країни відправлення та поданій до митного оформлення.

Суд зауважує, що в графі 32 експортної декларації під кодом 380 від 29.10.2021 21PL301010Е1227956 зазначено реквізити інвойсу, за яким здійснювалась дана експортна операція - М/62/10/21.

Відповідно до пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Згідно з положеннями статті 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59, 60 МК України за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

Таке правозастосування узгоджується з висновком Верховного Суду, викладеним, зокрема, в постановах від 06.10.2020 у справі № 825/472/17, від 27.02.2019 у справі №814/1647/16, від 26.03.2019 у справі № 814/921/17.

Правилами заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затвердженими наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 №598, встановлено, що графа 33 рішення про коригування митної вартості товарів «Обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості» має містити окрім зазначення номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, також пояснення щодо зроблених коригувань, зважаючи на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умови поставки, комерційні умови та докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням другорядних методів. Зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом.

В даному випадку митним органом ні в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості, ні в ході судового розгляду даної справи не надано жодних пояснень з приводу застосування резервного (шостого) методу, а не як то передбачено порядком застосування кожного з методів, що передує методу, обраному митним органом та, як наслідок не можливістю здійснення розрахунку ціни товару за іншими другорядними методами.

Окрім того, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

Суд зауважує, що в рішенні про коригування митної вартості товарів №UA205030/2021/000176/2 від 02.11.2021 лише зазначено, що за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів взята МД від 07.08.2021 № UA100190/2021/692119, однак жодних пояснень щодо зроблених коригувань, тотожності товару, який оформлявся на підставі указаної МК не наведено.

У відзиві на позовну заяву представник митного органу зазначає, що митну вартість товару 1 визначено за резервним методом згідно зі статтею 64 МК України на підставі цінової інформації ЄАІС на рівні 1,38 кг/євро, однак, не наведено розрахунків такого вартісного показника та письмових доказів на підтвердження митної вартості товарів, схожих із імпортованим в розмірі 31 926,30 Євро суду не надано.

Також суд зауважує, що відповідачем як суб`єктом владних повноважень не доведено суду, що надані 01.11.2021 позивачем документи містять істотні розбіжності, в них наявні ознаки підробки, або вони не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за імпортований товар. Натомість наявність інформації про те, що ідентичні або подібні товари оформлено у митному відношенні іншими особами за вищою митною вартістю не може бути єдиною та достатньою підставою для витребування додаткових документів та відмови у прийнятті заявленої позивачем митної вартості товару за ціною контракту.

Аналогічна правова позиція, викладена в постанові Верховного Суду від 28 серпня 2021 року у справі N 815/4256/16.

Відповідно до частини першої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. У адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

В адміністративних процедурах із митного контролю та митного оформлення орган доходів і зборів повинен обґрунтувати (довести) законність свого рішення; відповідно рішення органу доходів і зборів не може ґрунтуватися на припущеннях, на сумнівах про повноту і достовірність відомостей про заявлену митну вартість товару; висновки цього органу повинні ґрунтуватися на достовірних і вичерпних доказах.

На переконання суду, позивачем доведено задекларовану за основним методом митну вартість ввезеного на митну територію України товару «Прокат плоский з вуглецевої сталі» на рівні 16 194,50 Євро, натомість відповідачем не виконано обов`язку щодо наведення у рішенні про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для визначення за резервним методом митної вартості у розмірі 31 926,30 Євро, а також не наведено обґрунтованих доводів невизнання митної вартості, визначеної декларантом та підтверджених документами, наданими митниці, тобто при винесенні рішення, суб`єкт владних повноважень, Волинська митниця діяла не в спосіб визначений законом та не надала суду достатніх доказів правомірності свого рішення, відтак, таке рішення є протиправним та підлягає скасуванню.

З огляду на встановлені судом обставини справи та положення чинного законодавства, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог шляхом визнання протиправним та скасування рішення Волинської митниці №№UA205030/2021/000176/2 від 02.11.2021 про коригування митної вартості товарів.

Відповідно до статті 244 КАС України суд під час ухвалення рішення вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати.

За змістом частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Отже, на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача необхідно стягнути судовий збір в сумі 2 481,00 грн, який сплачений відповідно до платіжних доручень №59 від 22.12.2021 та №144 від 01.02.2022 та зарахований до спеціального фонду Державного бюджету.

Керуючись статтями 2, 72-77, 90, 139, 241-246, 255, 257, 260, 262, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, на підставі Митного кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Волинської митниці №UA205030/2021/000176/2 від 02.11.2021 про коригування митної вартості товарів.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Волинської митниці на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Імперіал Прайм» судовий збір в розмірі 2 481 (дві тисячі чотириста вісімдесят одну) гривню 00 копійок).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю «Імперіал Прайм» (03189; м. Київ, провул. Московський, 2-б/57; ).

Відповідач: Волинська митниця (44350; Волинська область, с. Римачі, вул. Призалізнична, 13; ).

Суддя С.Ф. Костюкевич