Справа № 420/24645/21
Суддя: Завальнюк І.В.
Дата ухвалення: 2022-04-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А
22 квітня 2022 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Завальнюка І.В. розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін справу за позовом ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 , військової частини НОМЕР_2 (Окремий контрольно-пропускний пункт «Київ») про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,
Позивач звернувся до Одеського окружного адміністративного суду із даним позовом, в якому просить суд визнати протиправними дії відповідача щодо відмови нарахувати та виплатити позивачу за період з 01.01.16 по 28.02.18 індексацію грошового забезпечення; зобов`язати відповідача нарахувати та виплатити позивачу індексацію грошового забезпечення за вказаний період з визначенням базового місяця, в якому відбулося підвищення посадових окладів військовослужбовців, - січень 2008 р.
Ухвалою судді від 13.12.2021 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі; вирішено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.
Ухвалою суду від 04.02.2022 залучено військову частину Військова частина НОМЕР_2 (Окремий контрольно-пропускний пункт «Київ») до участі в справі як другого відповідача.
21.04.22 від військової частини НОМЕР_2 (Окремий контрольно-пропускний пункт «Київ») до суду надійшов відзив на адміністративний позов, в якому також викладено клопотання, в якому представник відповідача просить розглянути справу за правилами загального позовного провадження та за участю представника відповідача.
Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання (заяви).
Згідно з ч. 2 ст. 12 КАС України спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.
Частиною 3 цієї ж статті визначено, що загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.
Адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) це адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин (п.20 ч.1 ст.4 КАС України).
При цьому в силу ч. 4 ст. 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:
1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;
2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;
3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;
4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до ч. 1 ст. 260 КАС України питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.
Згідно з п. 1 ч. 4 ст. 260 КАС України якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про:
1) залишення заяви відповідача без задоволення;
2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.
Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання.
Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.
Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які можуть бути висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідність призначення до розгляду справи з викликом її учасників.
Дослідивши матеріали справи, суд, зважаючи на характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі, враховуючи, що справа не належить до категорії справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження, вважає заяву представника відповідача не підлягаючою до задоволення.
На підставі викладеного та керуючись п. 1 ч. 4 ст. 260 КАС України, суд
Заяву представника відповідача із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження залишити без задоволення.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Завальнюк