Справа № 2а-35/10
Суддя: Полотнянко Ю.П.
Дата ухвалення: 2022-04-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 2а-35/10 Головуючий суддя 1-ої інстанції - Салоїд Н.М.

Суддя-доповідач - Полотнянко Ю.П.

22 квітня 2022 року м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Полотнянка Ю.П.

суддів: Смілянця Е. С. Драчук Т. О. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 16 вересня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області третя особа ДП ДАК «Хліб України», третя особа ДП ДАК "Хліб України" про визнання дій протиправними, зобов`язання усунути страхувальником порушення та відшкодування моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 16.09.2021 в задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки та арифметичних помилок відмовити.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою суду, позивач подала апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу суду першої інстанції скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, що призвело до неповного з`ясування обставин справи і, як наслідок, невірного вирішення справи та прийняття необґрунтованого рішення.

Сьомий апеляційний адміністративний суд керуючись ч.2 ст.312, п.14 ч.1 ст.294 КАС України, хувалою віж 25.02.2022 призначив розгляд справи в порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції - без змін, виходячи з наступного.

З матеріалів справи встановлено, що в провадженні Хмельницького міськрайонного суду перебувала адміністративна справа № 2-а/35/10 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління пенсійного фонду України в Хмельницькій області, Управління Пенсійного фонду України в м.Хмельницькому, третя особа ДП ДАК Хліб України про визнання дій протиправними, зобов`язання усунути страхувальником порушення та відшкодування моральної шкоди.

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 10.10.2019 року заяву ОСОБА_1 щодо судового контрою за виконанням судового рішення було задоволено.

Встановлено начальнику Головного управління Пенсійного фонду у Хмельницькій області Заярнюк О.С. новий строк 10 днів для подання звіту про виконання постанови Хмельницького міськрайонного суду від 03 лютого 2010 року та додаткової постанови від 08.04.2010 року у справі № 2-а /35/10.

Означеною ухвалою постановлено накласти на начальника Головного управління ПФУ у Хмельницькій області ОСОБА_2 штраф у сумі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, з якого половину суми штрафу стягнуто на користь ОСОБА_1 , іншу половину до Державного бюджету України.

Постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 03.03.2021 ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 05.11.2020 залишено без змін.

В травні 2021 року до суду надійшла заява ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 10.10.2019 року.

ОСОБА_1 у поданій заяві просить суд виправити арифметичні помилки та описки в частині розміру суми штрафу, зокрема станом на час постановлення ухвали прожитковий мінімум для працездатних осіб становив 2007 грн., отже, двадцять розмірів становить 40 140 грн. (2007х20), половина цієї суми 20 070,0 грн., тоді як в ухвалі помилково не зазначено конкретних розмірів штрафу..

Крім того, в ухвалі суду помилково не зазначено обов`язкову складову резолютивної частини рішення : адреси ОСОБА_2 та її РНОКПП, аналогічно не наведено та її ідентифікаційні дані.

Оцінивши зміст та мотиви поданої заяви про виправлення описки, суд першої інстанції дійшов висновку, що заява позивача не підлягає задоволенню, виходячи з того, що не є арифметичною помилкою, а отже і не може бути виправлена в порядку, передбаченому процесуальним законодавством, застосування неправильних методик підрахунку, помилкових вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Суд першої інстанції зазначив, що в ухвалі суду від 10.10.2019 року конкретну суму штрафу не визначено, однак вона має визначатись при виконанні ухвали суду, виходячи із розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб 1921,0 грн., яка існувала станом на 01 січня 2019 року, тому підстав для застосування розміру прожиткового мінімуму станом на час постановлення ухвали немає підстав.

Щодо зазначення додаткових даних в ухвалі суду, такі не є помилками чи описками, а зміст ухвали від 10.10.2019 викладено відповідно до вимог ст. 248 КАС України.

Колегія суддів погоджується із таким висновком суду прешої інстанції враховуючи наступне.

Відповідно до частини першої статті 253 КАС України суд, який постановив судове рішення, може з власної ініціативи або за заявою учасника справи чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Положення вказаної статті передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки.

Виходячи із системного аналізу приписів КАС України описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Опискою слід вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, які мають вплив на зміст судового рішення та його виконання.

Виправленню підлягають лише ті описки, що мають істотний характер. До таких належать: написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат і строків, зокрема, у резолютивній частині судового рішення, оскільки будь-яка описка має істотне значення і може ускладнити виконання рішення. Таким чином, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання.

Таким чином, описка у розумінні статті 253 КАС України - це випадкова помилка у рішенні, допущена при його викладенні. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених в судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), або виправляє помилки, які мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту судового рішення). Отже, виправлення допущених у судовому рішенні, зокрема ухвалі, описок, арифметичних чи технічних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть ухваленого судом рішення.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 26.11.2019 року у справі №800/520/16 (провадження № 11-684сап18) та постанові Верховного Суду від 03.12.2020 року у справі № 804/5600/16.

В свою чергу, арифметичною вважається помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку з використанням несправної техніки.

Не є арифметичною помилкою, а отже і не може бути виправлене в порядку, передбаченому процесуальним законодавством, застосування неправильних методик підрахунку, помилкових вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Встановлено, що в ухвалі суду від 10.10.2019 конкретну суму штрафу не визначено, однак вона має визначатись при виконанні ухвали суду, виходячи із розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб 1921,0 грн., яка існувала станом на 01 січня 2019 року, тому колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для застосування розміру прожиткового мінімуму станом на час постановлення ухвали

Разом з тим, заявник в поданій заяві просить виправити арифметичну помилку та вважати правильною суму штрафу в розмірі 40 140,0 грн., проте ухвали суду не оскаржувала. При цьому, зазначене не є арифметичною помилкою.

Щодо зазначення додаткових даних в ухвалі суду, то описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків

Колегія суддів погоджується з твердженням суду першої інстанції про те, що зміст ухвали від 10.10.2019 викладено відповідно до вимог ст. 248 КАС України.

З урахуванням викладеного, колегія суддів не вбачає законодавчо передбачених підстав для задоволення заяви позивача та внесення означених виправлень.

Оцінюючи позицію апелянта, колегія суддів вважає, що обставини, наведені в апеляційній скарзі, були ретельно перевірені та проаналізовані судом першої інстанції та їм була надана належна правова оцінка. Жодних нових аргументів, які б доводили порушення судом першої інстанції норм матеріального або процесуального права при винесенні оскаржуваного рішення, у апеляційній скарзі не зазначено.

Таким чином, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а викладені в апеляційній скарзі доводи позицію суду першої інстанції не спростовують.

Згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Приписи ст. 316 КАС України визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 16 вересня 2021 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Головуючий Полотнянко Ю.П.

Судді Смілянець Е. С. Драчук Т. О.