Справа № 580/1906/22
Суддя: Алла РУДЕНКО
Дата ухвалення: 2022-04-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

20 квітня 2022 року справа № 580/1906/22

м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Руденко А.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Черкаській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області про визнання дій протиправними, скасування податкового повідомлення-рішення та вимоги про сплату боргу (недоїмки), -

ВСТАНОВИВ:

До Черкаського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовною заявою до Головного управління ДПС у Черкаській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області про визнання дій протиправними, скасування податкового повідомлення-рішення та вимоги про сплату боргу (недоїмки), в якій просить:

- визнати неправомірними дії відповідача щодо нарахування позивачу податкових зобов`язань зі сплати єдиного внеску за період зайняття останнім підприємницькою діяльністю з 31.03.2017 по 28.09.2018 та податкового боргу (недоїмки) на загальну суму 22 027 грн. 54 коп., з яких 14 412 грн. єдиного внеску та 7616 грн. штрафні санкції;

- визнати протиправною та скасувати вимогу №Ф-1111-54У від 03.12.2021 про стягнення податкового боргу на суму 7615 грн. 54 коп., з яких 2898 грн. 85 коп. недоїмки з єдиного внеску та 4716 грн. 69 коп. пені;

- скасувати рішення відповідача від 16.08.2019 № про нарахування позивачу штрафних санкцій та пені за несвоєчасну сплату єдиного внеску у сумі 7615 грн. 08 коп.

Подана позивачем позовна заява не відповідає вимогам статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України і підлягає залишенню без руху з огляду на наступне.

Згідно частини 3 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно частини 5 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі необхідності до позовної заяви додається клопотання про звільнення (відстрочення, розстрочення, зменшення) від сплати судового збору.

Позивач судовий збір не сплати. У позовній заяві просив звільнити його від сплати судового збору за подання позовної заяви.

В обгрунтування підстав звільнення від сплати судового збору зазначив, що на теперішній позбавлений пенсійних виплат із країни-агресора Російської Федерації та отримує жодних коштів протягом двох календарних місяців.

Згідно пункту 1 частини 1 статті 8 Закону України Про судовий збір №3674-VІ від 08.07.2011 враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Позивач на підтвердження незадовільного майнового стану додає копію посвідчення №В003311 від 05.12.1996, виданого відділом соцзахисту міста Кемь Карельської Республіки Російської Федерації про призначення йому пенсії по старості та зазначає, що після початку російської військової агресії не отримував пенсійних виплат від країни-агресора.

Проте наявність такого посвідчення є доказом призначення пенсії, і не підтверджує ту обставину, що позивач після початку військової агресії не отримував пенсійних виплат.

З позовної заяви та доданих до неї матеріалів вбачається, що позивач зареєстрований як фізична особа-підприємець. Доказів припинення ним підприємницької діяльності або доказів на підтвердження не отримання доходів від здійснення підприємницької діяльності до позовної заяви не додав.

Відтак, клопотання про звільнення від сплати судового збору є необгрунтованим та задоволенню не підлягає.

Позивач заявляє позовні вимоги про скасування вимоги про сплату єдиного внеску та скасування рішення про нарахування штрафних санкцій та пені, які є окремими вимогами майнового характеру, за кожну з яких має бути сплачений судовий збір.

Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» №3674-VI від 08.07.2011 за подання до суду позову майнового характеру, який подано фізичною особою, сплачується судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» з 1 січня 2022 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розмірі 2481 грн.

За позовну вимогу про скасування вимоги №Ф-1111-54У від 03.12.2021 на суму 7615 грн. 54 коп. позивач має сплатити 992 грн. 40 коп. судового збору. Розрахунок: 7615 грн. 54 коп. (ціна позовної вимоги) х 1% (ставка судового збору) = 76 грн. 16 коп. (однак не менше 1 розміру прожиткового мінімуму 992 грн. 40 коп.).

За позовну вимогу про від 16.08.2019 № на суму 7615 грн. 54 коп. позивач має сплатити 992 грн. 40 коп. судового збору. Розрахунок: 7615 грн. 54 коп. (ціна позовної вимоги) х 1% (ставка судового збору) = 76 грн. 16 коп. (однак не менше 1 розміру прожиткового мінімуму 992 грн. 40 коп.).

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір на загальну суму 1984 грн. 80 коп. (992 грн. 40 коп. + 992 грн. 40 коп.).

Згідно пункту 5 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з?ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Частиною 3 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Дія Закону України Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування поширюється на відносини, що виникають під час провадження діяльності, пов`язаної із збором та веденням обліку єдиного внеску. Дія інших нормативно-правових актів може поширюватися на зазначені відносини лише у випадках, передбачених цим Законом, або в частині, що не суперечить цьому Закону (ч. 1 ст. 2 цього Закону).

Згідно з абзацами 4, 5, 6 ч. 4 ст. 25 Закону України Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею. У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку. Скарга на вимогу про сплату єдиного внеску подається до органу доходів і зборів вищого рівня у письмовій формі протягом десяти календарних днів, що настають за днем отримання платником єдиного внеску вимоги про сплату єдиного внеску, з повідомленням про це органу доходів і зборів, який прийняв вимогу про сплату єдиного внеску.

Відповідно до абз. 9 ч. 4 ст. 25 Закону України Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у разі, якщо згоди з органом доходів і зборів не досягнуто, платник єдиного внеску зобов`язаний сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею протягом десяти календарних днів з дня надходження рішення відповідного органу доходів і зборів або оскаржити вимогу до органу доходів і зборів вищого рівня чи в судовому порядку.

Таким чином, з урахуванням положень ч. 4 ст. 25 Закону України Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування строк оскарження до суду вимоги про сплату єдиного внеску та рішення про застосування штрафних санкцій за донарахування ЄСВ становить 10 днів.

Вказані правові висновки викладені у постанові Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду від 17.07.2019 у справі №0740/1050/18.

Оскаржувана вимога №Ф-1111-54У про сплату боргу (недоїмки) була прийнята 03.12.2021. Таким чином, строк на її оскарження збіг 13.12.2021.

Оскаржуване рішення № було прийняте від 16.08.2019. Таким чином, строк на його оскарження збіг 26.08.2019.

Позивач звернулась з позовом до суду 15.04.2022, тобто з пропуском строку звернення до суду.

Згідно частини 6 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов?язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Позивач заяву про поновлення строку звернення до суду до позовної заяви не додав.

Позивач у позовній заяві просить витребувати у відповідача рішення від 16.08.2019 №.

Згідно частини 1 статті 80 Кодексу адміністративного судочинства України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Згідно частини 2 статті 80 Кодексу адміністративного судочинства України у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Позивач не зазначив заходів, які позивач вжив самостійно для отримання доказів, які просить витребувати.

Враховуючи викладене, суддя приходить до висновку, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно з частиною 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п??яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись частиною 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Черкаській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області про визнання дій протиправними, скасування податкового повідомлення-рішення та вимоги про сплату боргу (недоїмки) залишити без руху.

2. Надати позивачу десять днів з дня, наступного за днем отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення недоліків позовної заяви, викладених в мотивувальній частині ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Копію ухвали направити позивачеві.

Роз`яснити позивачеві, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Алла РУДЕНКО