Справа № 1140/2421/18
Суддя: Ю.П. Пасічник
Дата ухвалення: 2022-04-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

26 квітня 2022 року м. Кропивницький Справа № 1140/2421/18

провадження № 2-кас/340/6/22

Кіровоградський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Пасічника Ю.П., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) до Управління Держпраці у Кіровоградській області (, адреса: вул. Дворцова, 24, м. Кропивницький, 25006) про скасування постанови, -

В С Т А Н О В И В:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом до Управління Держпраці у Кіровоградській області в якому, просить суд визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу №КР1493/43/АВ/ТД-ФС від 01.08.2018 р. у розмірі 223 380,00 грн. Крім того, позивач просить суд стягнути з управління Держпраці у Кіровоградській області на його користь судові витрати у розмірі 7 223,81 грн., які складаються з судового збору у розмірі 2 233,81 грн., та витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 5000,00 грн..

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 16 листопада 2018 року в задоволенні позову відмовлено.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 27 лютого 2019 року рішення суду першої інстанції залишено без змін.

Постановою Верховного суду від 19 січня 2022 касаційну скаргу фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 задоволено частково. Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 16 листопада 2018 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 27 лютого 2019 року скасовано.

Справу 1140/2421/18 направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

Скасовуючи рішення судів першої та апеляційної інстанції Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, зокрема, вказав наступне:

«Верховний Суд наголошує, що принцип офіційного з`ясування всіх обставин у справі полягає насамперед у активній ролі суду при розгляді справи. В адміністративному процесі, на відміну від суто змагального процесу, де суд оперує виключно тим, на що посилаються сторони, мають бути повністю встановлені обставин справи з метою ухвалення справедливого та об`єктивного рішення. Принцип офіційності, зокрема, виявляється у тому, що суд визначає обставини, які необхідно встановити для вирішення спору; з`ясовує якими доказами сторони можуть обґрунтовувати свої доводи чи заперечення щодо цих обставин; а у разі необхідності суд повинен запропонувати особам, які беруть участь у справі, доповнити чи пояснити певні обставини, а також надати суду додаткові докази.

Водночас Верховний Суд звертає увагу на те, що, встановлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовувалися вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхиляючи інші докази, суд має свої дії мотивувати та враховувати, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Отже, для повного, об`єктивного та всебічного з`ясування обставин справи суду необхідно надати належну правову оцінку кожному окремому доказу в їх сукупності, які містяться в матеріалах справи або витребовуються, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, з посиланням на це в мотивувальній частині свого рішення, враховуючи при цьому відповідні норми матеріального права при дотриманні норм процесуального права.

З огляду на вищевикладене, Верховний Суд дійшов висновку, що при оцінці правомірності прийняття відповідачем оскаржуваних постанов про накладення штрафу необхідно встановити всі обставини, на підставі яких вона була прийнята та дослідити наявні в матеріалах справи докази, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені КАС України.

Відповідно до частин першої, другої та третьої статті 242 КАС України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.».

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 10 лютого 2022 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено до розгляду у підготовчому судовому засіданні на 04 березня 2022 року.

04 березня 2022 року в підготовче судове засідання позивач не з`явився, причини неявки суду не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності не надходило.

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 04 березня 2022 року відкладено підготовче судове засідання до 30 березня 2022 року.

30 березня 2022 року в підготовче судове засідання позивач не з`явився, причини неявки суду не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності не надходило.

30 березня 2022 року представником відповідача подано клопотання про відкладення розгляду справи.

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 30 березня 2022 року відкладено підготовче судове засідання до 14 квітня 2022 року.

11 квітня 2022 року представником відповідача подано клопотання про розгляд справи без його участі.

14 квітня 2022 року в підготовче судове засідання позивач не з`явився, причини неявки суду не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності не надходило.

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 14 квітня 2022 року відкладено підготовче судове засідання до 26 квітня 2022 року.

26 квітня 2022 року в підготовче судове засідання позивач не з`явився, причини неявки суду не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності не надходило. Таким чином, позивач вчетверте без поважних причин не з`явився на виклик суду в судове засідання.

Поштова кореспонденція яка була направлена позивачу за адресою вказаною в позовній заяві повернулась до суду з відміткою "адресат відсутній за вказаною адресою" (т.2 а.с.198, 205, 206).

Відповідно до ч. 3 ст. 124 КАС України судовий виклик або судове повідомлення учасників справи здійснюється, зокрема, шляхом надсилання повістки рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур`єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами, або шляхом надсилання тексту повістки в порядку, визначеному статтею 129 цього Кодексу.

За приписами ч. 4 ст.124 КАС України у разі відсутності учасників справи за адресою місцезнаходження (поштовою адресою) вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручено їм належним чином.

Частиною одинадцятою статті 126 КАС України передбачено, що розписку про одержання повістки (повістку у разі неможливості вручити її адресату чи відмови адресата її одержати) належить негайно повернути до адміністративного суду. У разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином.

З огляду на вищевикладене, суд вважає, що вжив всі залежні від нього заходи для повідомлення позивача належним чином для реалізації ним права судового захисту своїх прав та інтересів.

Згідно з ч.3 ст.9 КАС кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Частиною 2 ст. 44 КАС України, передбачено, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно до ч.2 ст. 131 КАС України, учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд.

Згідно п. 1 ч. 3 ст. 205 КАС України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Згідно з ч. 5 ст. 205 КАС України, у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Суд зазначає, що не прибуття позивача у підготовче засідання, фактично унеможливлює виконання Кіровоградським окружним адміністративним судом вимог Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду викладених у Постанові від 19 січня 2022 року, якою скасовано рішення судів першої та апеляційної інстанції.

У відповідності до п.4 ч.1 ст.240 Кодексу адміністративного судочинства України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до пункту 1 частини 2 статті 183 КАС України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.173,183,240 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Управління Держпраці у Кіровоградській області про скасування постанови - залишити без розгляду.

Копію ухвали направити сторонам.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, встановленому ст.256 КАС України та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду у 15 - денний строк, встановлений ст.295 КАС України.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду Ю.П. Пасічник