Справа № 160/22291/21
Суддя: Лозицька Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2022-04-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Лозицької І.О.
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держпраці у Львівській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Головного управління Держпраці у Львівській області, в якому просить суд:
- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Держпраці у Львівській області щодо нестворення комісії з проведення розслідування причин виникнення професійного захворювання, непроведенні розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;
- зобов`язати Головне управління Держпраці у Львівській області провести розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що у період з 11.03.1986 року по 18.03.2011 року працював у ПАТ «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат» електрогазозварником дільниці з ремонту гірничого устаткування, слюсарем з ремонту гірничого устаткування, слюсарем чергового з ремонту устаткування в кар`єрі, та у період з 21.03.2011 року по 23.09.2016 року в ТОВ «Промисловий ремонт» слюсарем черговим та з ремонту устаткування в кар`єрі на дільниці з ремонту гірничого устаткування.
Рішенням лікарсько-експертної комісії Державної установи «Український науково-дослідний інститут промислової медицини» від 12.06.2018 року, протокол 835, позивачу вперше встановлено діагноз професійного захворювання.

З метою оформлення регресних виплат за місцем укладання декларації на медичне обслуговування, позивач звернувся до Комунального некомерційного підприємства «Центр первинної медико-санітарної допомоги № 5» Криворізької міської ради. Проте, листом від 12.02.2020 року № 192 позивача повідомлено, що немає підстав для направлення його до лікаря профпатолога, оскільки 12.06.2018 року рішенням ЛЕК ДУ Український НДІ ПМ встановлено зв`язок захворювання з професією, та повідомлено, що для встановлення позивачу регресних виплат за місцем укладання декларації на медичне обслуговування позивачу необхідно оформити «направлення на МСЕК» (форми 088/о), до якої у відповідності до чинного законодавства необхідно додати акт розслідування хронічного професійного захворювання та направлення підприємства.

За поясненнями позивача, останній звернувся до Криворізького відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області, де позивачу було усно роз`яснено, що відповідно до Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» для отримання страхових виплат, передбачених чинним законодавством, позивач повинен надати висновок МСЕК про ступінь втрати професійної працездатності та акт розслідування хронічного професійного захворювання встановленої форми.

Для отримання акту розслідування професійного захворювання позивач звернувся до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, проте, отримав відповідь, що до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області не надходило повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3.

Як зазначає позивач, відповідно до листа ДУ Український НДІ ПМ від 02.04.2021 року, повідомлення про професійне захворювання (отруєння) форми П-3, реєстраційний номер № 432 від 12.06.2018 року, було складено та направлено до Головного управління Держпраці у Львівській області 13.06.2018 року за вих. № 08/21-1070.

У квітні 2021 року позивач звернувся до Головного управління Держпраці у Львівській області із заявою про надання роз`яснень щодо проведення розслідування встановленого позивачу професійного захворювання та надання копії акта розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) за формою П-4.

Проте, позивача повідомлено, що створення комісії та проведення розслідування встановленого позивачу професійного захворювання за час роботи в ТОВ «Промремонт» унеможливлюється з незалежних від відповідача причин.

Позивач вважає бездіяльність Головного управління Держпраці у Львівській області, яка полягає у нестворенні комісії та з проведення розслідування причин виникнення професійного захворювання, не проведенні такого розслідування та не складанні за його результатами акта за формою П-4, протиправною.

На думку позивача, відповідач не позбавлений можливості включити до складу комісії з проведення розслідування причин виникнення професійного захворювання замість представника роботодавця представника місцевої адміністрації, а замість представника первинної профспілкової організації представника вищої організації профспілки, до членів якої належав потерпілий тощо.

Ухвалою суду від 22.12.2021 року, після усунення недоліків позовної заяви, відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, а також встановлено відповідачу строк для надання відзиву на позов та докази на його обґрунтування.

Заперечуючи проти позову, відповідачем надіслано до суду письмовий відзив на позовну заяву, який долучено до матеріалів справи.

В обґрунтування своєї позиції відповідач, посилаючись на вимоги Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженим постановою КМУ № 1232 від 30.11.2011 року, зазначає, що нормами вказаного Порядку № 1232 передбачено склад комісії з розслідування, до якого обов`язково входить представник (представники) роботодавця, тобто підприємства або уповноважених ним органів.

Для включення до складу комісії з розслідування представника місцевої державної адміністрації необхідно, щоб підприємство, шкідливі виробничі фактори на якому призвели до професійного захворювання було ліквідованим без правонаступника.

Відповідач звертає увагу, що повідомлення за формою П-3 на адміністрацію Сихівського району м Львова не надходило, тому представники для включення до складу комісії відсутні.

При цьому, в управління не надходила інформація від роботодавця щодо прізвища, ім`я, по батькові та посаду представника (представників), які пропонуються до складу комісії з розслідування, як це передбачено п. 74 Порядку № 1232.

Відповідач звертає увагу, що створити комісію та провести розслідування встановленого позивачу професійного захворювання, унеможливлено з незалежних від управління причин. Дану інформацію доведено до відома головному лікарю клініки ДУ «Український науково-дослідний інститут промислової медицини».

При цьому, відповідач наголошує, що управління вживало всіх можливих заходів для створення комісії з розслідування, однак, невиконання роботодавцем ТОВ «Промремонт» свого обов`язку щодо надання представника (представників) до складу комісії зумовило неможливість створення комісії з розслідування.

Відповідач просить відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини на яких ґрунтуються вимоги позову, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи й вирішення спору по суті, суд встановив такі обставини справи.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) у період з 11.03.1986 року по 18.03.2011 року працював в ПАТ «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат», та з 21.03.2011 року по 23.09.2016 року в ТОВ «Промисловий ремонт».

Згідно медичного висновку лікарсько-експертної комісії спеціалізованого профпатологічного лікувально-профілактичного закладу про наявність (відсутність) професійного характеру захворювання Державної установи «Український НДІ промислової медицини» від 12.06.2018 року № 835, ОСОБА_1 встановлено хронічне обструктивне захворювання легень першої-другої стадії (пиловий бронхіт першої-другої стадії, емфізема легень першої-другої стадії), група В. ЛН першого-другого ступеня. Радикулопатіяпопереково-крижова L5, S1 з помірними статико-динамічними порушеннями хребта, м`язово-тонічним та стійким больовим синдромом, нейродистрофією у вигляді періартрозу колінних суглобів (ПФ першого-другого ступеня), двобічного коксартрозу (ПФ першого-другого ступеня). Нейросенсорна приглухуватість першого ступеня (з легким зниженням слуху). Захворювання професійні.

Судом встановлено, що позивач звертався до Комунального некомерційного підприємства «Центр первинної медико-санітарної допомоги № 5» Криворізької міської ради щодо направлення на консультацію до лікаря профпатолога.

Листом від 12.02.2020 року № 192 позивача повідомлено, що підстав для направлення на консультацію до лікаря профпатолога немає.

Вказано, що 12.06.2018 року рішенням ЛЕК ДУ«Український НДІ ПМ» позивачу встановлено зв`язок легеневої та неврологічної патології із професією.

Для встановлення позивачу регресних виплат за місцем укладання декларації на медичне обслуговування необхідно оформити «Направлення на МСЕК» (форма 088/о), до якої у відповідності до чинного законодавства необхідно буде додати акт розслідування хронічного професійного захворювання та направлення підприємства.

В подальшому, як встановлено судом, позивач звернувся до Головного управління Держпраці Дніпропетровській області з питання розслідування випадку професійного захворювання.

Листом Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 01.02.2021 року № Х-144-11/04 «Про розгляд звернення» позивача повідомлено, що до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області не надходило повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 на ОСОБА_1 .

У зв`язку з цим позивач звернувся до Державної установи «Український науково-дослідний інститут промислової медицини».

Листом від 08/21-0829 від 02.04.2021 року позивача повідомлено, що рішенням лікарсько-експертної комісії ДУ «Український науково-дослідний інститут промислової медицини» від 12.06.2018 року, протокол № 835, у позивача вперше встановлено діагноз професійного захворювання.

На виконання п. 70 постанови КМУ № 1232 від 31.11.2011 року «Деякі питання розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві», яка діяла на час встановлення позивачу професійного захворювання, було складено «Повідомлення про професійне захворювання (отруєння)» (форма П-3) реєстраційний номер повідомлення 432 від 12.06.2018 року та надіслано: ТОВ «Промисловий ремонт» (, який зазначено у завіреній належним чином копії трудової книжки позивача), шкідливі виробничі фактори на якому призвели до виникнення професійного захворювання, за адресою, що була зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 13.06.2018 року, а саме: вул. Хуторівка, 40 А, м. Львів, Львівської обл., 79000, вихідний № 08/21-1070/1 від 13.06.2018 року; Головному управлінню Держпраці у Львівській області за адресою: пл. Міцкевича, 8, м. Львів, 79005, вихідний № 08/21-1070 від 13.06.2018 року; Управлінню виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Львівській області за адресою: вул. Героїв УПА, 73, корп. 8, 5-й поверх, м. Львів, 79041, вихідний № 08/21-1070/1 від 13.06.2018 року; лікарю-профпатологу позаштатному м. Кривого Рогу за адресою: вул. Азізбекова, 1, м. Кривий Ріг, 50029, вихідний № 08/21-1070/1 від 13.06.2018 року.

До вказаного листа позивачу надано копію листа Державної установи «Український науково-дослідний інститут промислової медицини» №08/21-1070/1 від 13.06.2018 року «Щодо направлення повідомлення про професійне захворювання (отруєння) (форма П-3)» та копію Повідомлення про професійне захворювання (отруєння) форми П-3 від 12.06.2018 року на ім`я ОСОБА_1 .

У зв`язку з викладеним, як встановлено судом, позивач звернувся до Головного управління Держпраці у Львівській області.

Листом від 12.05.2021 року № 7277/9/14-04 позивача повідомлено, що 25.06.2018 року в Управління надійшло повідомлення про професійне захворювання (отруєння), яке встановлено позивачу (реєстраційний номер повідомлення 432) ДП «Український науково-дослідний інститут промислової медицини».

Зазначено, що в Управління не надходила інформація від роботодавця про прізвище, ім`я, по батькові та посаду представника (представників), які пропонуються до складу комісії з розслідування, як це передбачено абз. 2 п. 74 Порядку № 1232. Для включення представників від роботодавця у склад комісії по розслідуванню причин виникнення даного професійного захворювання Управлінням скеровано лист від 29.12.2017 року № 13244/1/4.1-12 директору організації ТОВ «ІБКМЖК», яка обслуговує нежитлову будівлю розташовану за адресою м. Львів, вул. Хуторівка, 40А щодо оренди приміщень підприємством ТОВ «Промремонт». Відповідно до наданої відповіді за місцем реєстрації даний об`єкт відсутній ТОВ «Промремонт» ніколи не знаходилося і не знаходиться на даний час за даною адресою.

Враховуючи те, що за юридичною адресою ТОВ «Промремонт» відсутній, Управлінням скеровано запит на Головне управління Державної фіскальної служби у Львівській області щодо підтвердження інформації про юридичну та фактичну адреси підприємства. Згідно отриманої відповіді відомості у Єдиному державному реєстрі є відкритими і загальнодоступними, а в цих відомостях фактичне місце здійснення господарської діяльності платника відсутнє.

17.07.2018 року в Управління повторно надійшла інформація обслуговуючої організації ТОВ «ІБКМЖК» про відсутність ТОВ «Промремонт» за адресою м. Львів, вул. Хуторівка, 40А.

Окрім того, Управлінням направлено листи начальнику Сихівського відокремленого підрозділу Головного управління Національної поліції у Львівській області про сприяння у місцезнаходженні суб`єкта господарювання. Згідно відповіді серед суб`єктів господарювання, які здійснюють діяльність за юридичною адресою м. Львів, вул. Хуторівка, 40А ТОВ «Промремонт» не виявлено.

17.08.2018 року та 10.04.209 року комісією в складі: лікаря з гігієни праці Управління, провідного спеціаліста відділу з оплати праці, охорони праці та соціально-трудових відносин Управління з питань праці та сімейної політики Департаменту соціального захисту населення Львівської обласної адміністрації, начальника відділу з профілактики страхових випадків Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Львівській області в присутності заступника директора та бухгалтера ТОВ «ІБКМЖК» складено акти, відповідно до яких підприємство за адресою м. Львів, вул. Хуторівка, 40А відсутнє. Аналогічні акти про відсутність даного суб`єкта складені 16.04.2018 року та 18.04.2018 року державними виконавцями Сихівського відділу державної виконавчої служби м. Львова, 16.04.208 року працівниками відділу позапланових перевірок ризикових платників Управління аудиту Головного управління Державної фіскальної служби у Львівській області, 05.04.2019 року провідним інженером-електроніком Головного управління статистики у Львівській області, які скеровані в Управління.

Повідомлено, що Управлінням скеровано лист керівнику ТОВ «Промремонт» ОСОБА_2 (м. Дніпро, Амур-Нижньодніпровський район, проспект Слобожанський, буд. 5/20) щодо надання письмової інформації про прізвище, ім`я, по батькові та посаду представника для включення його до складу та роботи комісії з розслідування. Відповідно до поштового трекера Укрпошти відправлення не вручено у зв`язку з відсутністю адресата.

У зв`язку з вищезазначеними обставинами, створення комісії та проведення розслідування встановленого позивачу професійного захворювання за час роботи у ТОВ «Промремонт» унеможливлюється з незалежних від Головного управління Держпраці у Львівській області причин. Дану інформацію доведено до відома головному лікарю клініки ДУ «Український науково-дослідний інститут промислової медицини» М. Савочкіній.

Позивач, вважаючи бездіяльність Головного управління Держпраці у Львівській області щодо нестворення комісії з проведення розслідування причин виникнення професійного захворювання, непроведенні розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання ОСОБА_1 , протиправною, звернувся до суду з цією позовною заявою.

Вирішуючи спірні правовідносини, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі ст. 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Згідно зі статтею 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується, та на належні, безпечні й здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про охорону праці» Державна політика в галузі охорони праці визначається відповідно до Конституції України Верховною Радою України і спрямована на створення належних, безпечних і здорових умов праці, запобігання нещасним випадкам та професійним захворюванням.

Державна політика в галузі охорони праці базується на принципах:

пріоритету життя і здоров`я працівників, повної відповідальності роботодавця за створення належних, безпечних і здорових умов праці;

підвищення рівня промислової безпеки шляхом забезпечення суцільного технічного контролю за станом виробництв, технологій та продукції, а також сприяння підприємствам у створенні безпечних та нешкідливих умов праці;

комплексного розв`язання завдань охорони праці на основі загальнодержавної, галузевих, регіональних програм з цього питання та з урахуванням інших напрямів економічної і соціальної політики, досягнень в галузі науки і техніки та охорони довкілля;

соціального захисту працівників, повного відшкодування шкоди особам, які потерпіли від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань;

встановлення єдиних вимог з охорони праці для всіх підприємств та суб`єктів підприємницької діяльності незалежно від форм власності та видів діяльності;

адаптації трудових процесів до можливостей працівника з урахуванням його здоров`я та психологічного стану;

використання економічних методів управління охороною праці, участі держави у фінансуванні заходів щодо охорони праці, залучення добровільних внесків та інших надходжень на ці цілі, отримання яких не суперечить законодавству;

інформування населення, проведення навчання, професійної підготовки і підвищення кваліфікації працівників з питань охорони праці;

забезпечення координації діяльності органів державної влади, установ, організацій, об`єднань громадян, що розв`язують проблеми охорони здоров`я, гігієни та безпеки праці, а також співробітництва і проведення консультацій між роботодавцями та працівниками (їх представниками), між усіма соціальними групами під час прийняття рішень з охорони праці на місцевому та державному рівнях;

використання світового досвіду організації роботи щодо поліпшення умов і підвищення безпеки праці на основі міжнародного співробітництва.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 лютого 2015 року № 96 затверджено положення про Державну службу України з питань праці (далі-Положення).

Відповідно до ст. 1 Положення, Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.

Пунктом 13 статті 4 Положення встановлено, що Держпраці відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, здійснює контроль за своєчасністю та об`єктивністю розслідування нещасних випадків на виробництві, їх документальним оформленням і веденням обліку, виконанням заходів з усунення причин нещасних випадків, а пункт 27 встановлює, що дана установа проводить, у тому числі, розслідування та веде облік аварій і нещасних випадків, які підлягають спеціальному розслідуванню, аналізує їх причини, готує пропозиції щодо запобігання таким аваріям і випадкам.

Статтею 9 Положення встановлено, що Держпраця у межах повноважень, передбачених законом, на основі та на виконання Конституції та законів України, актів Президента України, постанов Верховної Ради України, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, актів Кабінету Міністрів України, наказів Мінсоцполітики видає накази організаційно-розпорядчого характеру, організовує і контролює їх виконання.

Правові, фінансові та організаційні засади загальнообов`язкового державного соціального страхування, гарантії працюючих громадян щодо їх соціального захисту у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, вагітністю та пологами, від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, охорони життя та здоров`я визначає Закон України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 23.09.1999р. № 1105-XIV (далі - Закон № 1105).

За визначенням, встановленим у ст. 1 цього Закону професійним захворюванням є захворювання, що виникло внаслідок професійної діяльності застрахованого та зумовлюється виключно або переважно впливом шкідливих речовин і певних видів робіт та інших факторів, пов`язаних з роботою.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 36 Закону № 1105 страховими виплатами є грошові суми, які Фонд виплачує застрахованому чи особам, які мають на це право, у разі настання страхового випадку.

Факт нещасного випадку на виробництві або професійного захворювання розслідується в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України, відповідно до Закону України "Про охорону праці".

Порядок проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011 р. № 1232 (далі - Порядок № 1232) та був чинним на час виникнення спірних правовідносин.

За п.п. 62, 63 цього Порядку усі випадки хронічних професійних захворювань незалежно від строку їх настання підлягають розслідуванню.

До хронічного професійного захворювання належить захворювання, що виникло внаслідок провадження професійної діяльності працівника та зумовлюється виключно або переважно впливом шкідливих факторів виробничого середовища і трудового процесу, пов`язаних з роботою. До хронічного професійного захворювання належить також захворювання, що виникло після багатократного та/або тривалого впливу шкідливих виробничих факторів.

Відповідно до п.п. 70, 71 Порядку № 1232 спеціалізованими профпатологічними лікувально-профілактичними закладами стосовно кожного хворого складається повідомлення про професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 (далі - повідомлення за формою П-3) згідно з додатком 15.

Повідомлення за формою П-3 протягом трьох днів після встановлення діагнозу надсилається керівникові підприємства, шкідливі виробничі фактори на якому призвели до виникнення професійного захворювання, закладові державної санітарно-епідеміологічної служби, який здійснює державний санітарно-епідеміологічний нагляд за підприємством, робочому органові виконавчої дирекції Фонду за місцезнаходженням підприємства, а також профпатологу, який направив хворого до спеціалізованого лікувально-профілактичного закладу.

У разі коли хворий працював на кількох підприємствах, де були умови для розвитку професійного захворювання, або за кількома професіями, під час роботи за якими були умови для розвитку професійного захворювання, повідомлення за формою П-3 надсилається на останнє підприємство, де він працював за професією, під час роботи за якою були умови для розвитку професійного захворювання.

У разі реорганізації підприємства, шкідливі виробничі фактори на якому призвели до розвитку професійного захворювання, повідомлення за формою П-3 надсилається його правонаступникові, а у разі ліквідації підприємства без правонаступника - місцевій держадміністрації за місцем реєстрації підприємства.

Відповідно до п. 74 Порядку головний державний санітарний лікар Автономної Республіки Крим, області або міста утворює протягом трьох днів після отримання повідомлення за формою П-3 комісію з проведення розслідування причин виникнення професійного захворювання (далі-комісія з розслідування), до складу якої входять представник закладу державної санітарно-епідеміологічної служби, який здійснює санітарно-епідеміологічний нагляд за підприємством (голова комісії), представники лікувально-профілактичного закладу, роботодавця, первинної організації відповідної профспілки або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві відсутня), вищого органу профспілки, робочого органу виконавчої дирекції Фонду за місцезнаходженням підприємства, а також у разі потреби представники інших органів.

Зазначені заклади, органи та організації протягом однієї доби з моменту одержання повідомлення за формою П-3 повинні надіслати закладові державної санітарно-епідеміологічної служби письмову інформацію про прізвище, ім`я, по батькові та посаду представника (представників), який пропонується до складу комісії з розслідування.

Згідно з п. 75 Порядку, у разі ліквідації підприємства без правонаступника до складу комісії з розслідування входить представник місцевої держадміністрації за місцем реєстрації підприємства, шкідливі виробничі фактори на якому призвели до професійного захворювання.

Пунктом 76 Порядку передбачено, що розслідування випадку професійного захворювання проводиться протягом десяти робочих днів після утворення комісії з розслідування.

Якщо з об`єктивних причин розслідування не може бути проведене у зазначений строк, він може бути продовжений керівником закладу, що утворив комісію, але не більш як на один місяць. Копія відповідного наказу надсилається всім членам комісії з розслідування.

Як вже було встановлено судом, рішенням лікарсько-експертної комісії ДУ «Український науково-дослідний інститут промислової медицини» від 12.06.2018 року, протокол № 835, у позивача вперше встановлено діагноз професійного захворювання.

На виконання п. 70 постанови КМУ № 1232 від 31.11.2011 року «Деякі питання розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві», яка діяла на час встановлення позивачу професійного захворювання, було складено «Повідомлення про професійне захворювання (отруєння)» (форма П-3) реєстраційний номер повідомлення 432 від 12.06.2018 року та надіслано зокрема на адресу: ТОВ «Промисловий ремонт» () та Головного управління Держпраці у Львівській області.

Проте, як встановлено судом, відповідач не створив комісію та не провів розслідування встановленого позивачу професійного захворювання, у зв`язку з незалежних від управління причин, а саме: ТОВ «Промремонт» не надано в управління інформація від роботодавця щодо прізвища, ім`я, по батькові та посаду представника (представників), які пропонуються до складу комісії з розслідування, як це передбачено п. 74 Порядку № 1232.

З даного приводу суд вважає за необхідне вказати наступне.

Так, судом встановлено, відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ТОВ «Промисловий ремонт» (коротка назва - ТОВ «Промремонт») місцезнаходженням юридичної особи є: 79000, Львівська обл., вул. Хуторівка, буд. 40А; перебуває в стані припинення.

З матеріалів справи вбачається, що Головне управління Держпраці у Львівській області зверталося з листом від 29.12.2017 року № 13244/1/4.1-12 на адресу ТОВ «ІБКМЖК», в якому просило надати інформацію орендодавця нежитлових приміщень буд.40 А на вул. Хуторівка, щодо оренди приміщень ТОВ «Промремонт».

Листом від 10.01.208 року № 1/01 ТОВ «ІБКМЖК» повідомило відповідача, що ТОВ «ІБКМЖК» є обслуговуючою організацією за адресою: вул. Хуторівка, 40 А. Щодо інформацію про ТОВ «Промремонт» повідомлено, що дана організація за адресою вул. Хуторівка, 40 А не знаходилась і не знаходиться.

Також, судом встановлено, що відповідач звертався з листом від 05.05.2018 року № 41143/3/04.1-12 на адресу Головного управління ДФС у Львівській області, в якому просив надати підтверджуючу інформацію щодо реєстрації та фактичної адреси ТОВ «Промремонт» у м. Львові.

Листом від 16.05.2018 року № 5115/13-01-08-01-08 «Про надання інформації» ГУ ДФС у Львівській області повідомило, що веде облік платників податків на підставі відомостей, отриманих з Єдиного державного реєстру. Вказано, що в таких відомостях фактичне місце здійснення господарської діяльності відсутнє.

З матеріалів справи вбачається, що відповідач звертався до Сихівського ВПГУНП у Львівській області з листом від 10.07.2018 року № 6503/2/04.1-05 «Про сприяння у місцезнаходженні об`єкта», яким просило сприяння у забезпеченні посадовими особами ТОВ «Промремонт» роботи комісії для проведення розслідування професійних захворювань на виробництві, згідно вимог постанови КМУ від 30.11.2011 року № 1232.

Листом від 19.07.2018 року № 6313/40/01/08/2018 Сихівський ВПГУНП у Львівській області повідомив відповідача, що в ході розгляду звернення, працівниками Сихівського ВПГУНП у Львівській області здійснено перевірку адреси м. Львів, вул. Хуторівка, 40 А. В ході проведення перевірки проведено відвідування вказаної адреси. Серед суб`єктів, які здійснюють діяльність за адресою м. Львів, вул. Хуторівка, 40 А, ТОВ «Промремонт» не виявлено.

Крім того, з матеріалів справи вбачається, що 17.07.2018 року лікарем з гігієни праці відділу з питань гігієни праці управління праці Головного управління Держпраці у Львівській області Мельник С.П., провідним спеціалістом відділу оплати праці, охорони праці та соціально - трудових відносин управління з питань праці та сімейної політики департаменту соціального захисту населення Львівської обласної державної адміністрації Лозовим В.О., начальником відділу з профілактики страхових випадків управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Львівській області Білоусовим М.Г., у присутності заступника директора ТОВ «ІБКМЖК» та бухгалтера ТОВ «ІБКМЖК» складено акт щодо встановлення місцезнаходження ТОВ «Промисловий ремонт» (), відповідно до якого встановлено, що ТОВ «Промисловий ремонт» () за адресою: м. Львів, вул. Хуторівка, 40А не знаходиться.

До вказаного акту додано копії листа ТОВ «ІБКМЖК» від 10.01.2018 року № 1/01; акту державного виконавця від 16.04.2018 року, що складений старшим державним виконавцем Голенко М.С. Сихівського відділу державної виконавчої служби м. Львова; акту «Встановлення місцезнаходження ТОВ «Промисловий ремонт» (посадових осіб платника податків або його законних (уповноважених представників)» від 16.04.2018 року № 418/13-01-14-14/36608356, що складений працівниками відділу позапланових перевірок ризикових платників управління аудиту ГУ ДФС у Львівській області; акту державного виконавця від 18.06.2018 року, що складений державним виконавцем Рудницькою М.О.Сихівського відділу державної виконавчої служби м. Львова; листа ТОВ «ІБКМЖК» від 17.07.2018 року № 05/07, з яких вбачається, що за вказаною адресою ТОВ «Промремонт» не знаходиться.

Також, судом встановлено, що ГУ Держпраці у Львівській області звернулося з листом від 26.07.2018 року № 7078/1/04.1-05 на адресу ОСОБА_2 , який становм на 23.07.2018 року був керівником підприємства.

Проте, вказаний лист повернуло на адресу відправника, у зв`язку з приміткою «Адресата не розшукано».

Судом встановлено, що у зв`язку з вищевикладеним, листом від 27.07.2018 року № 7129/1/04.1-05 «Щодо отриманих повідомлень про професійні захворювання (отруєння) (форма П-3)» відповідач повідомив Державну установу «Український НДІ промислової медицини», що створити комісію та провести розслідування професійних захворювань на ТОВ «Промремонт», юридична адреса: Львівська обл., м. Львів, вул. Хуторівка, буд. 40А, ідентифікаційний код 36608356, унеможливлюється з незалежних від Головного управління Держпраці у Львівській області причин.

Таким чином, суд погоджується з доводами відповідача, що останнім не допущено протиправної бездіяльності у створенні комісії, оскільки відповідачем вживалися заходи щодо створення такої комісії.

Щодо тверджень позивача, що відповідач мав можливість включити до складу комісії з проведення розслідування причин виникнення професійного захворювання замість представника роботодавця представника місцевої адміністрації, суд звертає увагу на наступне.

Відповідно до п. 75 Порядку, у разі ліквідації підприємства без правонаступника до складу комісії з розслідування входить представник місцевої держадміністрації за місцем реєстрації підприємства, шкідливі виробничі фактори на якому призвели до професійного захворювання.

Як вже було встановлено судом, відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ТОВ «Промисловий ремонт» перебуває в стані припинення, тобто на момент розгляду справи підприємство не є ліквідованим.

Отже, доводи позивача не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справи.

Окремо, суд вважає за необхідне звернути увагу на наступне.

Порядок № 1232 втратив чинність на підставі постанови КМУ № 337 від 17.04.2019 року «Про затвердження Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві».

Відповідно до абз. 1, 2 п. 101 Порядку № 337 Високоспеціалізованими профпатологічними закладами охорони здоров`я стосовно кожного хворого складається повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 (далі - повідомлення за формою П-3) згідно з додатком 19. Повідомлення за формою П-3 протягом трьох робочих днів після встановлення діагнозу надсилається керівникові підприємства (установи, організації), шкідливі виробничі фактори на якому призвели до виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), територіальному органу Держпраці, який здійснює державний нагляд (контроль) за підприємством (установою, організацією), робочому органові Фонду за фактичним місцезнаходженням підприємства (установи, організації), а також профпатологу, який направив хворого до високоспеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я.

Строк дії повідомлення за формою П-3 становить шість місяців з моменту встановлення діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння) у працівника.

Суд звертає увагу, що в постанові Верховного Суду від 16.11.2021 року у справі № 360/1406/20 зазначено наступне: «У справі № 803/1541/16 Судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, у тому числі, зазначила, наступне: "у разі безпосередньо (прямої) дії закону в часі новий нормативний акт поширюється на правовідносини, що виникли після набрання ним чинності, або до набрання ним чинності і тривали на момент набрання актом чинності.

Якщо під час розгляду заяви особи, суб`єктом владних повноважень до прийняття остаточного рішення було змінено нормативно-правове регулювання, суб`єкт владних повноважень не має законних можливостей для прийняття рішення з урахуванням попереднього нормативно-правового регулювання, яке є нечинним, а його рішення та дії в цих випадках не можуть вважатися протиправними за формальними ознаками».

Таким чином, оскільки Порядок № 1232 втратив чинність 01.07.2019 року, то розслідування обставин і причин виникнення хронічного професійного захворювання позивача на даний час можливо відповідно до норм Порядку № 337, зокрема за умови надходження повідомлення за формою П-3, строк дії якого не перевищуватиме шести місяців з моменту встановлення діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння) у працівника.

Суд враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

При цьому, зазначений Висновок також акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (№ 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (№ 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (RuizTorija v. Spain) заява № 18390/91; пункт 29).

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади й органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією і законами України.

Згідно з ч. 1 ст. 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Позивач вмотивованих доводів на підтвердження позову не надав, натомість, відповідач виконав покладений обов`язок, а саме довів правомірність своїх дій, чим спростував твердження позивача про порушення його прав та інтересів.

Згідно з частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Таким чином, із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог.

Підстави для вирішення питання розподілу судових витрат згідно з ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України відсутні, з огляду на те, що позивачу відмовлено в задоволенні позову.

Керуючись ст.ст. 2-10, 11, 12, 47, 72-77, 94, 122, 132, 139, 193, 241-246, 250, 251, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Держпраці у Львівській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії відмовити.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 18.04.2022 року.

Суддя І.О. Лозицька