Справа № 460/8484/20
Суддя: Соколов В.М.
Дата ухвалення: 2022-04-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 квітня 2022 року

м. Київ

справа № 460/8484/20

адміністративне провадження № К/9901/21637/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Соколова В.М.,

суддів: Єресько Л.О., Загороднюка А.Г.,

розглянувши у порядку письмового провадження у суді касаційної інстанції адміністративну справу № 460/8484/20

за позовом Управління освіти Дубенської міської ради до Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу закупівлі, провадження у якій відкрито

за касаційною скаргою Управління освіти Дубенської міської ради на рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 01 лютого 2021 року (суддя - Борискін С. А.) та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 13 травня 2021 року (головуючий суддя - Затолочний В. С., судді: Качмар В. Я., Кушнерик М. П.),

УСТАНОВИВ:

І. Короткий зміст позовних вимог

1. У листопаді 2020 року Управління освіти Дубенської міської ради (далі -Замовник, позивач) звернулося до Рівненського окружного адміністративного суду з позовом до Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області (далі - Держаудитслужба, відповідач), про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу закупівлі від 03 листопада 2020 року №226.

2. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що оскаржуваний висновок винесений відповідачем безпідставно та необґрунтовано, оскільки був прийнятий з порушенням принципів проведення публічних закупівель, а висновки про допущення позивачем порушень не співрозмірні з вимогою про їх усунення.

ІІ. Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій і мотиви їхнього ухвалення

3. Рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 01 лютого 2021 року, залишеним без змін постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 13 травня 2021 року, у задоволені позовних вимог Управління освіти відмовлено.

4. Приймаючи означене судове рішення, суд першої інстанції, з висновками якого погодився суд апеляційної інстанції, виходив з того, що оскільки процедура закупівлі з моменту укладення договору про закупівлю (26 жовтня 2020 року) вважається закінченою і внесення змін до тендерної документації уже не можливо, то відповідачем обґрунтовано визначено спосіб усунення виявлених порушень при проведенні публічної закупівлі UA-2020-08-18-002304-b, керуючись нормою пункту 1 частини першої статті 43 Закону України «Про публічні закупівлі» № 922-VIII (далі - Закон № 922-VIII) шляхом розірвання укладеного договору (як нікчемного).

5. Суди дійшли до переконання про порушення позивачем вимоги пункту 19 частини другої статті 22 Закону № 922-VIII, оскільки в тендерній документації Замовника опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок містили відступлення від Переліку формальних помилок, затвердженого наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15 квітня 2020 року № 710 (який є вичерпним).

6. Суд першої та апеляційної інстанцій зауважили, що у майданчика, через який здійснювалася закупівля, не передбачалося окремого виведеного поля для внесення інформацію щодо мови, якою повинні готуватися тендерні пропозиції, водночас Замовник мав право внести таку інформацію у будь-яке інше поле, щоб не порушувати вимоги передбачені частиною другою статті 21 Закону № 922-VIII.

7. Більше того, за результатами аналізу питання розгляду тендерних пропозицій в порушення частини шістнадцятої статті 29 Закону № 922-VIII учасникам тендеру Приватному підприємству ІБК «ДЕДАЛ» та Товариству з обмеженою відповідальністю «НВФ «Термоуніверсал» не було надано можливостей виправити допущені ними у поданих тендерних пропозиціях невідповідності, як це передбачено частиною дев`ятою статті 26 Закону.

8. З огляду на допущені позивачем при закупівлі порушення, суди дійшли висновку, що придбання замовником товарів, робіт і послуг у такому випадку не може вважатися «публічною закупівлею» та замовник уклав договір про закупівлю з порушенням установленого Законом № 922-VIII порядку, а тому такий договір є нікчемним, а зобов`язання позивача у оскаржуваному висновку вжити заходів щодо розірвання вказаного договору - відповідає вимогам чинного законодавства.

ІІІ. Короткий зміст та обґрунтування вимог касаційної скарги та її рух у касаційній інстанції. Позиція інших учасників справи

9. Не погодившись із рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 01 лютого 2021 року та постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 13 травня 2021 року, Управління освіти Дубенської міської ради звернулося до Верховного Суду із касаційною скаргою, у якій просить скасувати вказані рішення та прийняти нове рішення про задоволення позовних вимог.

10. Підставою касаційного оскарження позивач зазначив пункт 3 частини четвертої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), а саме, неправильне застосування судами норм матеріального та порушення норм процесуального права, якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах.

11. Аргументуючи свою позицію скаржник зазначає, що зобов`язання установлене у висновку контролюючого органу (розірвання договору) не є співмірним з виявленими порушеннями та порушує приписи частини першої статті 43 Закону України «Про публічні закупівлі».

12. Скаржник зазначає, що умови договору від 26 жовтня 2020 року № 1161 не відрізняються від змісту тендерної пропозиції за результатами електронного аукціону переможця процедури закупівлі (у тому числі ціни за одиницю товару). Оскарження закупівлі UA-2020-08-18-002304-b в Антимонопольному комітеті України не було. Даний договір був укладений на 18 день з дати оприлюднення повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, тобто дотримано термін. Відтак вважає, що вимога відповідача про зобов`язання позивача вжити заходів щодо розірвання вказаного договору з переможцем закупівлі не спрямована на досягнення легітимної мети та не є співмірною з нею, оскільки суть «виявлених порушень» жодним чином не зачіпає бюджетні інтереси.

13. Ухвалою від 29 червня 2021 року Верховний Суд відкрив касаційне провадження за касаційною скаргою Управління освіти на рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 01 лютого 2021 року та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 13 травня 2021 року у справі № 460/8484/20 з підстави, визначеної пунктом 3 частини четвертої статті 328 КАС України.

14. На касаційну скаргу відповідач подав відзив, в якому просить відмовити у її задоволенні, а оскаржувані судові рішення залишити без змін. Зазначає, що саме наявність порушень, зазначених у висновку про результати моніторингу закупівлі, стало підставою для Держаудитслужби зобов`язати замовника здійснити заходи щодо розірвання договору про закупівлю, що є способом усунення виявлених порушень. Вважає, що розірвання договору є єдиним рішенням для усунення порушень Закону України «Про публічні закупівлі», правовим підґрунтям якого є право органу державного фінансового контролю пред`являти обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства.

15. Ухвалою від 15 квітня 2022 року Верховний Суд у складі судді Касаційного адміністративного суду Соколова В.М. провів необхідні дії з підготовки справи до касаційного розгляду та призначив її до розгляду в порядку письмового провадження за наявними матеріалами.

IV. Установлені судами попередніх інстанцій обставини

16. Управлінням освіти Дубенської міської ради 18 серпня 2020 року, у порядку визначеному Законом № 922-VIII, в інформаційно-телекомунікаційній системі «Prozorro» розміщено оголошення про проведення процедури закупівлі робіт з «Будівництва нової твердопаливної блочно-модульної котельні на альтернативних видах палива та прилеглих теплових мереж, для потреб ЗОШ І-ІІІ ступенів № 7 по пров. Шкільному, 2, в м. Дубно, Рівненської області (ДК 021:2015:45450000-6 - Інші завершальні будівельні роботи)» під унікальним номером UA-2020-08-18-002304-b.

17. Рішенням тендерного комітету від 18 серпня 2020 року №272 затверджено Тендерну документацію щодо проведення процедури відкритих торгів на закупівлю «Будівництво нової твердопаливної блочно-модульної котельні на альтернативних видах палива та прилеглих теплових мереж, для потреб ЗОШ І-ІІІ ступенів № 7 по пров. Шкільному, 2, в м. Дубно, Рівненської області (ДК 021:2015:45450000-6 - Інші завершальні будівельні роботи)».

18. За результатами проведеної згідно норм Закону № 922-VIII процедури закупівлі, 26 жовтня 2020 року з переможцем торгів Товариством з обмеженою відповідальністю «Сервіскотломонтаж-Львів» (далі - ТОВ «Сервіскотломонтаж-Львів») укладено договір № 1161 про закупівлю предметом якого є будівництво нової твердоопалювальної блочно-модульної котельні на альтернативних видах палива та прилеглих теплових мереж.

19. Згідно наказу Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області №70 від 13 жовтня 2020 року, керуючись статтею 8 Закону № 922-VIII, та пунктом 10 Положення про Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області, затвердженого наказом Західного офісу Держаудитслужби від 02 липня 2018 року №187, розпочато моніторинг закупівлі UA-2020-08-18-002304-b.

20. 04 листопада 2020 року начальником Управління затверджено висновок про результати моніторингу закупівлі № 226 від 03 листопада 2020 року (оскаржуваний висновок), яким установлено наступні порушення: тендерна документація складена не у відповідності до вимог Закону № 922-VIII (пункт 19 частини другої статті 22 цього Закону), порушення вимог пункту 8 частини другої статті 21 Закону № 922-VIII (опубліковане оголошення про проведення відкритих торгів не містить інформації про мову, якою повинні готуватися тендерні пропозиції), відхилення тендерних пропозицій на підставах, не передбачених законом або не у відповідності до вимог закону (безпідставне відхилення).

21. 11 листопада 2020 року позивач звертався за роз`ясненням щодо формулювання висновку виклавши при цьому заперечення щодо його змісту.

22. В порядку частини десятої статті 8 Закону № 922-VIII позивач оскаржив вищезазначений висновок до суду. Оскарження відображено в інформаційно-телекомунікаційній системі «Prozorro».

V. Нормативне регулювання

23. Частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

24. Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні, визначені Законом України від 26 січня 1993 року № 2939-XII «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі - Закон № 2939-ХІІ).

25. Відповідно до статті 2 Закону № 2939-ХІІ головними завданнями органу державного фінансового контролю є, зокрема, здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

26. Відповідно до частини першої статті 5 Закону № 2939-ХІІ контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

27. Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлює Закон України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року № 922-VIII (далі - Закон № 922-VIII, у редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

28. Стаття 8 Закону № 922-VIII визначає порядок здійснення моніторингу публічних закупівель.

Моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа).

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися:

- інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель;

- інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах;

- інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.

Строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

Протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.

Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.

За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.

Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

У разі підтвердження органом державного фінансового контролю факту усунення замовником порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, про що цей орган зазначає в електронній системі закупівель протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення замовником відповідної інформації в електронній системі закупівель, службова (посадова) особа замовника та/або уповноважена особа замовника не притягається до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері закупівель з порушень, що були усунуті замовником відповідно до висновку.

У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.

Якщо замовник не усунув визначене у висновку порушення, що призвело до невиконання ним вимог, передбачених цим Законом, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю після закінчення строку на оскарження до суду, визначеного у частині десятій цієї статті, за результатами моніторингу вчиняє дії щодо притягнення до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері публічних закупівель.

Форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

29. Наказом Державної аудиторської служби України від 23 квітня 2018 року № 86 затверджено Порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі, розділом ІІІ якого визначено порядок заповнення констатуючої частини форми висновку.

30. Відповідно до змісту Розділу ІІІ даного Порядку у пункті 1 зазначаються:

1) дата закінчення моніторингу закупівлі відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі»;

2) питання, що стало предметом аналізу дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель, перелік проаналізованих документів та інформації, інші дії органу державного фінансового контролю, яких було вжито відповідно до законодавства для забезпечення проведення моніторингу закупівлі;

3) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу закупівлі, із зазначенням:

структурної одиниці нормативно-правового акта, норми якої порушено, його виду, найменування суб`єкта нормотворення, дати прийняття та його реєстраційного індексу (крім законів), заголовка, а в разі відсилання до зареєстрованого нормативно-правового акта - також дати і номера його державної реєстрації в Міністерстві юстиції України. При зазначенні структурної одиниці закону зазначається тільки її заголовок (крім законів про внесення змін);

найменування та реквізитів документів, на підставі яких зроблено висновок про наявність порушення (у разі потреби також деталізуються суть та обставини допущення порушення).

У пункті 2 робиться висновок про наявність чи відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель за кожним із питань, що аналізувалися.

У разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якої орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

31. Частиною другою статті 49 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) визначено, що треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

32. Відповідно до частини п`ятої статті 49 КАС України про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі. Ухвала за наслідками розгляду питання про вступ у справу третіх осіб окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

33. Згідно з частиною другою статті 51 КАС України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, мають права та обов`язки, визначені у статті 44 цього Кодексу.

VІ. Позиція Верховного Суду

34. За правилами частини третьої статті 3 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

35. Приписами частин першої та другої статті 341 КАС України визначено, що суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів і вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права. При цьому, суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

36. Натомість, за приписами частини третьої статті 341 КАС України суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, передбачені пунктами 1, 4 - 7 частини третьої статті 353, абзацом другим частини першої статті 354 цього Кодексу, а також у разі необхідності врахування висновку щодо застосування норм права, викладеного у постанові Верховного Суду після подання касаційної скарги.

37. Надаючи оцінку правильності застосування судом першої та апеляційної інстанції норм матеріального права та дотримання норм процесуального права в межах доводів і вимог касаційної скарги, Верховний Суд виходить з наступного.

38. Спірні правовідносини виникли у зв`язку з оскарженням позивачем висновку про результати моніторингу закупівлі UA-2020-08-18-002304-b.

39. У пункті 2 указаного висновку встановлено порушення позивачем вимог пункту 8 частини другої статті 21 Закону № 922-VIII (опубліковане оголошення про проведення відкритих торгів не містить інформації про мову, якою повинні готуватися тендерні пропозиції); тендерна документація складена не у відповідності до вимог пункту 19 частини другої статті 22 Закону № 922-VIII (опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок не відповідають критеріям - технічні помилки та описки); відхилення тендерних пропозицій інших учасників на підставах, не передбачених законом або не у відповідності до вимог закону (безпідставне відхилення).

40. За результатами аналізу питання визначення предмета закупівлі, дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, відповідності тендерної пропозиції ТОВ «Сервіскотломонтаж-Львів» вимогам тендерної документації, своєчасності укладення договору про закупівлю, його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця - порушень не встановлено.

41. З огляду на встановлені порушення пунктом 3 оскаржуваного висновку Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема, в межах законодавства вжити заходів щодо розірвання договору відповідно до законодавства.

42. Отже, контролюючий орган вказав спосіб усунення недоліків, виявлених при проведенні процедури закупівлі, шляхом припинення зобов`язання за укладеним договором між позивачем та переможцем торгів.

43. Водночас, колегія суддів Верховного Суду звертає увагу на те, що зміст спірного висновку, його виконання, має безпосередній вплив на права і обов`язки не лише для позивача, але і для переможця конкурсу у сфері публічних закупівель - ТОВ «Сервіскотломонтаж-Львів», з яким, відповідно до оскаржуваного висновку, має бути розірвано укладений з ним договір.

Можливість оскарження такого висновку в судовому порядку прямо установлено нормами Закону № 922-VIII.

44. Таким чином, суди попередніх інстанцій не звернули увагу на те, що виконання спірного висновку має безпосередній вплив на права і обов`язки не лише для позивача (Замовника), але і для ТОВ «Сервіскотломонтаж-Львів», яке на час проведення відповідачем моніторингу та прийняття ним цього висновку було переможцем конкурсу закупівлі та з ним 26 жовтня 2020 року укладено договір № 1161 про закупівлю.

45. Правовим наслідком незалучення до участі у справі третіх осіб є порушення конституційного права на судовий захист, оскільки особи не беруть участі у справі, вирішення якої може безпосередньо вплинути на їх права, свободи, інтереси або обов`язки та не реалізують комплексу своїх процесуальних прав.

46. Правовий статус та порядок вступу у справу третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, врегульований КАС України.

47. Крім того, участь у справі третіх осіб з одного боку обумовлена завданням адміністративного судочинства, яким згідно з частиною першою статті 2 КАС України є справедливий, неупереджений та своєчасний захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин, а з іншого - вимогами процесуального законодавства про законність і обґрунтованість судового рішення.

48. Верховний Суд зазначає, що інститут третьої особи спрямований на створення умов для захисту прав, свобод та інтересів такої особи, які можуть бути порушені при вирішенні спору між позивачем і відповідачем за відсутності третьої особи. Участь третьої особи сприяє всебічному розгляду справи, зібранню більшої кількості доказів, правильному вирішенню справи, запобігає ситуації, коли у справах з одних правовідносин ухвалюються протилежні за змістом рішення.

49. Інтерес третьої особи щодо задоволення позову (якщо вона бере участь на стороні позивача) або щодо відмови у задоволенні позову (якщо вона бере участь на стороні відповідача) збігається з інтересами відповідно позивача або відповідача. Це відрізняє третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, від третьої особи, яка заявляє такі вимоги.

50. Аналогічних висновків Верховний Суд дійшов у постановах від 2 квітня 2020 року у справі №400/2165/19, від 16 квітня 2020 року у справі №480/496/19.

51. За встановлених обставин справи та з огляду на характер та предмет спірних правовідносин, Верховний Суд вважає, що вирішення цього спору та ухвалення судових рішень може мати безпосередній вплив на права і обов`язки особи, яка не є стороною у справі, а саме: ТОВ «Сервіскотломонтаж-Львів».

52. Водночас, в порушення наведених вище приписів процесуального закону та принципів адміністративного судочинства, судом першої інстанції не залучено до участі у справі в якості третьої особи зазначене Товариство.

53. Апеляційний адміністративний суд не звернув увагу на те, що суд першої інстанції прийняв рішення про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки осіб, які не були залучені до участі у справі.

54. Таким чином, суди попередніх інстанцій прийняли рішення про права та інтереси особи, яка не була залучена до участі в справі.

55. Процесуальна можливість усунути такі недоліки під час касаційного перегляду у суду касаційної інстанції відсутня.

56. Водночас, вирішення справи по суті заявлених вимог та ухвалення за її результатами рішення без залучення особи, на права та обов?язки якої це рішення може мати вплив, свідчить про наявність порушення норм процесуального права та обов`язків визначених положеннями КАС України.

57. Згідно пункту 4 частини третьої статті 353 КАС України порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судових рішень з направленням справи на новий розгляд, якщо суд прийняв рішення про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки осіб, які не були залучені до участі у справі.

58. З огляду на викладене, Верховний Суд доходить висновку, що оскаржувані рішення судів попередніх інстанцій не можуть вважатися обґрунтованими та законними, а тому підлягають скасуванню з направленням справи на новий судовий розгляд до суду першої інстанції, яка має вирішити питання про необхідність залучення ТОВ «Сервіскотломонтаж-Львів».

59. Поряд з цим, колегія суддів зауважує, що оскільки суд касаційної інстанції встановив порушення судами норм процесуального права, які є обов?язковою підставою для скасування судових рішень, тому в межах розгляду цієї скарги Верховний Суд не переглядає судове рішення суду на предмет дотримання вимог норм матеріального права.

60. Окремо Верховний Суд звертає увагу на необхідність дотримання вимог частини п`ятої статті 242 КАС України, згідно яких, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

61. Під час нового розгляду судам слід врахувати вищенаведене та ухвалити законне та обґрунтоване рішення за результатами повного, всебічного та об`єктивного розгляду всіх обставин справи в їх сукупності.

VІІ. СУДОВІ ВИТРАТИ

62. Частиною шостою статті 139 КАС України передбачено, що, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.

63. Оскільки за наслідками касаційного розгляду Судом не ухвалюється нове рішення, розподіл судових витрат не здійснюється.

Керуючись статтями 341, 345, 349, 353, 356, 359 КАС України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу Управління освіти Дубенської міської ради задовольнити частково.

2. Рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 01 лютого 2021 року та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 13 травня 2021 року у справі № 460/8484/20, скасувати, а справу направити на новий розгляд до Рівненського окружного адміністративного суду.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

СуддіВ.М. Соколов Л.О. Єресько А.Г. Загороднюк