Справа № 640/7032/21
Суддя: Грибан Інна Олександрівна
Дата ухвалення: 2022-04-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/7032/21 Суддя (судді) першої інстанції: Амельохін В.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 квітня 2022 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючий суддя Грибан І.О.

судді: Ключкович В.Ю.

Парінов А.Б.

розглянув у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Бісан-Інвест» на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 листопада 2021 року у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю «Бісан-Інвест» про застосування заходів реагування, -

У С Т А Н О В И В :

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві звернулось до суду з адміністративним позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Бісан-Інвест» у якому просило застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації готелю «Видубичі» шляхом зобов`язання ТОВ «Бісан - Інвест» (юридична адреса: Україна, 01013, місто Київ, вул. Промислова буд.4, 0) знеструмити електрощити та накласти печатки на вхідні двері і головний електрощит будівлі, розташованої за адресою: вул. Промислова, 2 у Голосіївському районі м. Києва - до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 листопада 2021 року позов задоволено повністю.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідачем подано апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції, в якій просить скасувати його через порушення норм матеріального та процесуального права, та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 21 лютого 2022 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Бісан-Інвест» на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 листопада 2021 року та на підставі п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України призначено справу до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження.

Відзив на апеляційну скаргу до суду не надходив, що не перешкоджає її розгляду по суті.

Переглядаючи справу в межах доводів апеляційної скарги на предмет законності та обґрунтованості оскаржуваного рішення, колегія суддів виходить з наступного.

Як убачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, на підставі наказу від 28 січня 2021 року №79 Головного управління ДСНС України у м. Києві та посвідчення № 225 від 29 січня 2021 року, останнім проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання (Товариством з обмеженою відповідальністю «Бісан - Інвест») вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

За результатами перевірки складено акт №121 від 19 лютого 2021 року, яким встановлено наступні порушення:

- розділ II, п.21 ППБУ - не надано затверджену у встановленому порядку проектну документацію на проведення реконструкції будівлі.

- розділ III, п.2.3. ППБУ - вхідні двері в готельні номери не виконані з класом вогнестійкості не менше ЕІ 30 в порушення вимог п. 9.16. ДБН В.2.2-20:2008 «Будинки і споруди. Готелі.»

- розділ III, п.2.3. ППБУ - двері підсобних приміщень не виконані протипожежними 3 класом вогнестійкості не менше ЕІ 30.

- розділ III, п.2.3. ППБУ - не встановлені в місцях перетину повітроводами вентиляційної системи протипожежних перегородок та перекриття пристрої проти поширення вогню.

- розділ III, п.2.16. ППБУ - глухі грати на деяких вікнах приміщень першого поверху, де перебувають люди, не виконані розпашними або легкозємними.

- розділ III, п.2.23. ППБУ - зовнішні металеві сходи не доведені до нормованої межі вогнестійкості.

- розділ III, п.2.23. ППБУ - евакуація людей з приміщень другого та вище поверху передбачено по сходах типу С 3.

- розділ III, п.2.23. ППБУ - при влаштуванні зовнішніх відкритих сходів типу С 3 не передбачено заходи щодо снігозахисту, а також запобіганню обледенінню.

- розділ III, п.2.23. ППБУ - ширина проходів на шляхах евакуації в коридорах на всіх поверхах при двосторонньому відкриванні дверей з приміщень в коридор менше нормованої в порушення вимог п. 5.27, 5.28 ДБН В. 1.1.7-2002 «ПОЖЕЖНА БЕЗПЕКА ОБ`ЄКТІВ БУДІВНИЦТВА».

- розділ III, п.2.27 ППБУ - евакуаційні виходи з приміщень не забезпечені замками, що легко відчиняються з середини.

- розділ III, п.2.27 ППБУ - двері на шляхах евакуації не відчиняються в напрямку виходу з будівель (хол першого поверху).

- розділ III, п.2.30. ППБУ - в сходовій клітці встановлено прилад опалення, на висоті менше 2,2м від поверхні проступів та сходовій площадці.

- розділ III, п.2.32. ППБУ - не всі евакуаційні виходи позначені світловими покажчиками «ВИХІД» білого кольору на зеленому фоні, підключеними до джерела живлення аварійного (евакуаційного) освітлення.

- розділ III п. 2.37. ППБУ - двері, що ведуть на сходову клітину з поверхів не обладнані пристроями для самозачинення дверей.

- розділ IV, п.2.18., п. 2.22. ППБУ - не передбачено автоматичне блокування електроприймачів систем вентиляції в разі спрацювання автоматичної пожежної сигналізації.

- розділ V, п.1.2 глави 1 ППБУ - приміщення не обладнано адресною системою пожежної сигналізації з встановленням виносного пристрою індикації про пожежу.

- розділу VI п. 5.1 глави 5 ППБУ - у житлових номерах для тимчасового проживання людей не вивішено на видимих місцях стислу пам`ятку для мешканців про правила пожежної безпеки.

- розділу VI п. 5.6 глави 5 ППБУ - черговий персонал готелю з кількістю місць для проживання 50 осіб і більше, а також мешканці цих об`єктів не забезпечені засобами індивідуального захисту органів дихання для саморятування людей під час пожежі, для організації евакуації людей у разі виникнення пожежі.

- стаття 20, п 3 КЦЗУ - інформацію про заходи безпеки та відповідну поведінку населення в разі виникнення аварії не розміщено на видному місці.

У зв`язку з існуванням безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, позивач звернувся до суду з позовом про застосування до відповідача заходів реагування, шляхом зупинення експлуатації його приміщення.

Суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги виходив з того, що відповідачем не усунуто виявлені порушення, які можуть призвести до займання і розповсюдження вогню та безумовно пов`язанні з ризиком настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.

За змістом статті 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 № 877-V (далі - Закон № 877).

Частиною першою статті 1 Закону № 877 встановлено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відповідно до частини шостої статті 7 Закону № 877 за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

Згідно з частиною сьомою статті 7 Закону № 877 на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, регулюються Кодексом цивільного захисту України (далі - КЦЗ України).

Відповідно до частин першої та другої статті 64 КЦЗ України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону (ст. 66 КЦЗ України).

Відповідно до частини другої статті 68 КЦЗ України, у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, які здійснюють державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Положеннями частини першої статті 70 КЦЗ України встановлено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:

1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;

2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;

3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки;

4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;

5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;

6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність;

7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами;

8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій;

9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту;

10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання;

11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду ( ч. 2 ст. 70 КЦЗ).

Зі змісту вказаних норм законодавства вбачається, що застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) є необхідним оперативним та превентивним способом впливу на порушника з метою усунення існування загрози життю та здоров`ю людей.

Разом з тим, колегія суддів звертає увагу, що наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30 грудня 2014 року № 1417 затверджено Правила пожежної безпеки в Україні, які є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування (далі - підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.

Вказані Правила встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд.

Згідно пунктів 1, 2, 3 розділу ІІ Правил пожежної безпеки в Україні, діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств та об`єктів.

Керівник підприємства повинен визначити обов`язки посадових осіб щодо забезпечення пожежної безпеки, призначити відповідальних за пожежну безпеку окремих будівель, споруд, приміщень, дільниць, технологічного та інженерного устаткування, а також за утримання й експлуатацію засобів протипожежного захисту.

Обов`язки щодо забезпечення пожежної безпеки, утримання та експлуатації засобів протипожежного захисту передбачаються у посадових інструкціях, обов`язках, положеннях про підрозділ.

На кожному об`єкті відповідним документом (наказом, інструкцією тощо) повинен бути встановлений протипожежний режим.

Відповідно до пункту 6 розділу І Правил пожежної безпеки в Україні у разі передачі в оренду цілісного майнового комплексу або окремих його частин, приміщень, інших об`єктів за домовленістю сторін цивільно-правового договору визначаються права та обов`язки орендаря та орендодавця щодо забезпечення пожежної безпеки та відповідальності за порушення вимог пожежної безпеки на об`єкті оренди.

З аналізу зазначених правових норм вбачається, що забезпечення пожежної безпеки підприємств, установ, організацій покладається на їх керівників та уповноважених керівниками осіб, а також орендарів, обов`язки яких щодо дотримання правил пожежної безпеки повинні бути узгоджені умовами договору.

З матеріалів справи убачається, що Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві в період з 05.07.2021 року по 09.07.2021 року проведено позапланову перевірку, за результатами якої складено акт перевірки № 736 від 09.07.2021 року.

Актом №736 від 09.07.2021року виявлені наступні порушення, які не було усунуті відповідачем, які зазначені в акті № 121 від 19.02.2021 року.

- розділ III, п.2.3. ППБУ - вхідні двері в готельні номери не виконані з класом вогнестійкості не менше ЕІ 30 в порушення вимог ДБН В.2.2-20.

- розділ III, п.2.3. ППБУ - двері підсобних приміщень не виконані протипожежними 3 класом вогнестійкості не менше ЕІ 30.

- розділ III, п.2.3. ППБУ - не встановлені в місцях перетину повітроводами вентиляційної системи протипожежних перегородок та перекриття пристрої проти поширення вогню.

- розділ III, п.2.23. ППБУ - зовнішні металеві сходи не доведені до нормованої межі вогнестійкості.

- розділ III, п.2.23. ППБУ - евакуація людей з приміщень другого та вище поверху передбачено по сходах типу С 3.

- розділ III, п.2.23. ППБУ - при влаштуванні зовнішніх відкритих сходів типу С 3 не передбачено заходи щодо снігозахисту, а також запобіганню обледенінню.

- розділ III, п.2.23. ППБУ - ширина проходів на шляхах евакуації в коридорах на всіх поверхах при двосторонньому відкриванні дверей з приміщень в коридор менше нормованої.

- розділ IV, п.2.18., п. 2.22. ППБУ - не передбачено автоматичне блокування електроприймачів систем вентиляції в разі спрацювання автоматичної пожежної сигналізації.

- розділ V, п.1.2 глави 1 ППБУ - приміщення не обладнано адресною системою пожежної сигналізації з встановленням виносного пристрою індикації про пожежу.

Доказів усунення всіх встановлених Актом №121 від 19.02.2021р. порушень, відповідачем до суду не надано.

Крім того, відомостей про усунення не містять і матеріали адміністративної справи.

Водночас, колегією суддів встановлено, що відповідач в акті зазначає, що порушення будуть усунуті за наявності фінансування.

Разом з тим, колегія суддів зауважує, що недостатність фінансування не може бути визнана поважною причиною недотримання законодавства у сфері пожежної і техногенної безпеки, оскільки таке законодавство не диференціює вимоги до суб`єктів у приватній та державній сферах та встановлює однакові нормативні вимоги для всіх.

Наразі, пункт 2 розділу І ППБУ вказує, що правила пожежної безпеки є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.

Відтак, враховуючи характер порушень, виявлених під час проведення перевірки відповідача, які станом на час розгляду даної справи в суді повністю не усунуті, суд дійшов висновку, що вони можуть призвести до займання і розповсюдження вогню та безумовно пов`язанні з ризиком настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі.

Суд також звертає увагу на те, що вказані порушення не є формальними, а стосуються виключно відсутності у відповідача необхідної системи заходів для уникнення виникнення пожежі, її гасіння та швидкого реагування у разі її виникнення.

Разом з цим, колегія суддів зазначає, що застосований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого безпосередньо залежить від факту усунення відповідачем виявлених порушень.

Отже, враховуючи те, що відповідач є суб`єктом господарювання, то відповідно до частини другої статті 51 Кодексу цивільного захисту України, забезпечення техногенної безпеки суб`єкта господарювання покладається на його керівника, а забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання (стаття 55 Кодексу цивільного захисту України).

Таким чином, з огляду на встановлені обставини справи та норми чинного законодавства, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що вимоги позивача про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню, натомість апелянтами вказаних висновків суду першої інстанції не спростовано.

Відповідно до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції у повній мірі встановлено обставини справи, яким надано належну правову оцінку із дотриманням діючих норм матеріально та процесуального права.

У свою чергу, вказані в апеляційній скарзі доводи суб`єкта владних повноважень не свідчать про наявність передбачених ст. 317 КАС України підстав для скасування рішення суду першої інстанції, зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують та не дають підстав вважати, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

З урахуванням викладеного, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

За правилами ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 242-245, 308, 311, 315-316, 321-322, 325, 328-329 КАС України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Бісан-Інвест» залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 листопада 2021 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328, 329 КАС України.

Головуючий суддя І.О. Грибан

Судді В.Ю. Ключкович

А.Б. Парінов

(повний текст постанови складено 18.04.2022р.)