Справа № 380/6368/22
Суддя: Гулик Андрій Григорович
Дата ухвалення: 2022-04-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №380/6368/22
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

19 квітня 2022 року місто Львів

Суддя Львівського окружного адміністративного суду Гулик А.Г., перевіривши матеріали позовної заяви товариства з обмеженою відповідальністю «Агродім Захід» до Головного управління ДПС у Львівській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними і скасування рішень, зобов`язати вчинити дії

в с т а н о в и в:

до Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю «Агродім Захід» , місцезнаходження: 81522, Львівська обл., Городоцький р-н, с.Тучапи, вул.Вишнева, 246 (далі позивач) до Головного управління ДПС у Львівській області , місцезнаходження: 79026, м. Львів, вул.Стрийська, 35 (далі відповідач-1 або ГУ ДПС у Львівській області), Державної податкової служби України , місцезнаходження: 04053, м. Київ, Львівська площа, 8 (далі відповідач-2 або ДПС України), в якій позивач просить суд:

-визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Львівській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/ коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про реєстрацію/ відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №3422555/38667319 від 05.10.2021 про відмову в реєстрації розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних;

-зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №7 від 03.11.2021 в Єдиному реєстрі податкових накладних, подану товариства з обмеженою відповідальністю «Агродім Захід» датою її подання на реєстрацію.

Відповідно до вимог статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви у тому числі з`ясовує, чи:

- відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 вказаного Кодексу;

- позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними);

- немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених вказаним Кодексом.

Суддя встановив, що позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю «Агродім Захід» не відповідає вимогам, встановленим статтею 161 КАС України.

Згідно з частиною 6 статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до частини 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з частиною 2 вказаної статті, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

У поданій позовній заяві представник позивача заявив клопотання про поновлення строку звернення до суду. Клопотання обґрунтоване тим, що пропуск строку обумовлений поважними причинами, а тому підлягає поновленню.

Вирішуючи клопотання представника позивача по суті, суд виходив із наступного.

Частиною 1 статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини 2 згаданої статті для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи згаданим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина 3 статті 122 КАС України).

За змістом абзацу першого частини 4 статті 122 КАС України якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Згідно з правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 11.10.2019 по справі №640/20468/18, рішення контролюючих органів, які не стосуються нарахування грошових зобов`язань платника податків, за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій пункту 56.18 статті 56 ПК України), оскаржуються в судовому порядку в такі строки:

а) тримісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги було прийнято та вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК України. При цьому такий строк обчислюється з дня вручення скаржнику рішення за результатами розгляду його скарги на рішення контролюючого органу;

б) шестимісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги не було прийнято та/або вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені Податковим кодексом України. У свою чергу, вказаний строк обчислюється з дня звернення скаржника до контролюючого органу із відповідною скаргою на його рішення.

Аналізуючи обґрунтованість заявленого представником відповідачів клопотання, суд вказує на те, що оскаржувані рішення відповідача не стосуються обчислення грошових зобов`язань позивача. Крім того, суд встановив, що позивачем вживалися заходи досудового врегулювання спору, оскільки позивач звертався до ДПС України в порядку адміністративного оскарження.

За таких обставин суд дійшов висновку про те, у вимірі спірних правовідносин застосуванню підлягає тримісячний строк.

При цьому суд з`ясував, що рішення про результати розгляду скарги на рішення комісії Головного управління ДПС у Львівській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/ коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про реєстрацію/ відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних позивач отримав 09.12.2021. Наведена обставина позивачем визнається та не оспорюється.

Позивач звернувся до суду 14.04.2022, тобто з пропуском 3-місячного строку звернення до суду.

Оцінюючи поважність причин пропуску строку звернення до суду, суд враховує таке.

Як на причини пропуску строку звернення до суду позивач посилається на те, що з березня 2020 року в Україні епідемія COVID - 19 ускладнює роботу як підприємства, так і адвокатів, які надають правову допомогу позивача. Вказує на те, що в особливому режимі працював і Львівський окружний адміністративний суд, який не приймав позовних заяв в канцелярії, а адвокати які надають правову допомогу за станом здоров`я не могли забезпечити подання такого позову в тому числі шляхом поштового відправлення чи подання позовної заяви через скриньку суду.

Звертає увагу суду на те, що з 24.02.2022 в Україні розпочалась війна, що також унеможливило вчасне подання такої позовної заяви.

Посилається на те, що директор товариства з обмеженою відповідальністю «Агродім Захід» не має юридичної освіти, у штаті відповідного товариства відсутні адвокати (юристи), у зв`язку з чим без залучення професійних адвокатів позивач не міг підготувати позовну заяву.

Вказані обставини суд оцінює критично, виходячи з наступних міркувань.

Так, запровадження карантинних обмежень саме по собі не є поважною причиною пропуску звернення до суду. При цьому представник позивача жодним чином не конкретизував, яким чином поширення коронавірусної інфекції та введення карантину перешкодили поданню позовної заяви в межах строків звернення до суду.

Щодо доводів представника позивача про те, що в особливому режимі працював і Львівський окружний адміністративний суд, який не приймав позовних заяв в канцелярії, суд зазначає про те, що особливості організації суду в таких умовах жодним чином не стосувалися прийняття позовних заяв та не впливали на право позивача звернутися до суду.

Суд вважає необґрунтованими твердження представника позивача про те, що неможливість звернення до суду зумовлена незадовільним станом здоров`я адвокатів, зважаючи на те, що представник позивача не надав належних доказів існування вказаних обставин.

Більше того, у розумінні приписів КАС України адвокат не є учасником справи, а діє як представник, здійснюючи юридичний супровід клієнта, тобто процесуальний закон розмежовує процесуальні статуси позивача та його представника. Іншими словами позивач та його представник є окремими та самостійними суб`єктами процесуальних правовідносин. З огляду на вказане, суд зазначає про те, що реалізація позивачем права на подання позовної заяви не залежить від реалізації адвокатом його функцій. Суд наголошує на тому, що ризик обрання чи не обрання адвоката, так само, як і уповноваження конкретного адвоката на здійснення представницьких функцій, несе сторона.

Таким чином, стан здоров`я представника позивача не перешкоджає позивачу звернутися до суду у межах передбаченого законодавством строку.

Суд відхиляє посилання представника позивача на те, що у вимірі спірних правовідносин обставиною, яка унеможливила вчасне подання позовної заяви є запровадження в Україні з 24.02.2022 правового режиму воєнного стану, виходячи з наступних міркувань.

Так, причини пропуску строку звернення до суду можуть вважатися поважними, якщо вони відповідають одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) обставини, які виникли об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) обставини підтверджується належними і допустимими засобами доказування. Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 22.06.2021 у справі №120/5780/20-а.

Запровадження воєєного стану з 24.02.2022 не охоплюється тримісячним строком, упродовж якого позивач повинен був звернутися до суду з позовною заявою. Тобто причина, на яку посилається представник позивача виникла поза строком, який пропущено.

Більше того, суд враховує місцезнаходження позивача, який розташований у Львівській області, тобто на території, в межах якої активні бойові дії не ведуться.

Суд відхиляє посилання представника позивача на відсутність штатних юристів з огляду на те, що в цій частині відповідні аргументи жодним чином не підтверджені.

Не заслуговують на увагу також доводи представника позивача про те, що директор товариства з обмеженою відповідальністю «Агродім Захід» не має юридичної освіти, оскільки такі обставини існували на момент виникнення спірних відносин.

Суд, надаючи правову оцінку питанню визначенню моменту, з якого починається перебіг строку звернення до суду, враховує презумпцію знання законодавства (ignorantia juris non excusat - незнання закону не вибачається), за змістом якої кожен вважається таким, що знає закони.

Правовою основою згаданої презумпції є обов`язок кожного неухильно додержуватися Конституції України та законів України. Вказаний обов`язок закріплений частиною 1 статті 68 Конституції України. Суд наголошує на тому, що обов`язок додержання законів передбачає і обов`язок їх знання. Як наслідок, у відповідності до наведеної презумпції закони повинен знати кожний. З цього положення випливає загальновідома формула, а саме - незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності, яка детермінована частиною 2 статті 68 Конституції України.

Згідно з прецедентною практикою ЄСПЛ останній, оцінюючи поважність причин пропуску строку звернення до суду враховує:

1) складність справи, тобто, обставини і факти, що ґрунтуються на праві (законі) і тягнуть певні юридичні наслідки;

2) поведінку заявника;

3) поведінку державних органів;

4) перевантаження судової системи;

5) значущість для заявника питання, яке знаходиться на розгляді суду, або особливе становище сторони у процесі (справи «Бочан проти України», «Смірнова проти України», «Федіна проти України», «Матіка проти Румунії» та інші).

Суд повторно наголошує на тому, що причини пропуску строку звернення до суду можуть вважатися поважними, якщо вони відповідають одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) обставини, які виникли об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) обставини підтверджується належними і допустимими засобами доказування. Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Обставини пропуску позивачем строку звернення до суду з позовом, наведені представником позивача, суд визнає неповажними, оскільки вони не відповідають вказаним вище критеріям в їх сукупності.

Згідно з вимогами частин 1 та 2 статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 вказаного Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 169, 248, 256, 294 КАС України, суддя

у х в а л и в :

у задоволенні клопотання представника позивача про поновлення строку звернення до суду відмовити повністю.

Позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю «Агродім Захід» до Головного управління ДПС у Львівській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними і скасування рішень, зобов`язати вчинити дії залишити без руху.

Позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви у строк, який не може перевищувати десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, скерувавши на поштову адресу Львівського окружного адміністративного суду (79018, м.Львів, вул. Чоловського, буд.2):

- докази поважності причин пропуску строку звернення до суду.

Ухвала суду про залишення позовної заяви без руху набирає законної сили з моменту її підписання та окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу суду може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду, прийнятого за результатами розгляду справи.

Суддя А.Г. Гулик