Справа № 640/18201/20
Суддя: Лічевецький Ігор Олександрович
Дата ухвалення: 2022-04-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 квітня 2022 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд в складі: головуючого - судді Лічевецького І.О., суддів - Мельничука В.П., Аліменка В.О., при секретарі - Черніченко К.О., розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Київській області на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 листопада 2020 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «НІКО Техно Мегаполіс» до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ

Товариство з обмеженою відповідальністю «НІКО Техно Мегаполіс» (далі - ТОВ «НІКО Техно Мегаполіс») звернулось до суду з позовом, у якому просило:

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у Київський області №1664691/38904170 від 24.06.2020 про відмову в реєстрації розрахунку коригування;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних складений ТОВ «НІКО Техно Мегаполіс» розрахунок коригування №110 від 01.05.2020.

На обґрунтування своїх вимог позивач про необґрунтованість спірного рішення про відмову у реєстрації розрахунку коригування, оскільки на вимогу контролюючого органу позивачем було подано всі необхідні документи, в той час як квитанція про зупинення реєстрації розрахунку коригування не містила конкретного переліку документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію такого. При цьому, в оскаржуваному рішенні не зазначено, яких саме документів не вистачає, а тому спірне рішення є протиправним.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 листопада 2020 року позов задоволено.

В апеляційній скарзі Головне управління ДПС у Київській області, посилаючись на неповне з`ясування судом першої інстанції обставин, що мають значення для справи, а також неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати вказане судове рішення та прийняти нове, яким у задоволенні позову відмовити повністю.

Апелянт наводить нормативно-правове регулювання спірних правовідносин та зазначає про ненадання позивачем документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію розрахунку коригування. Поруч з цим зауважує, що позовні вимоги щодо реєстрації податкових накладних є порушенням дискреційних повноважень податкового органу.

Крім того, Головним управлінням ДПС у Київській області заявлено клопотання про здійснення процесуального правонаступництва відповідача у справі.

Відповідно до частини першої статті 52 КАС України у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії адміністративного процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником. Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.

Постановою Кабінету Міністрів України «Деякі питання територіальних органів Державної податкової служби» від 30.09.2020 № 893 (далі - Постанова № 893) ліквідовано як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної податкової служби за переліком згідно з додатком (у тому числі Головне управління ДПС у Київській області).

Пунктом 2 Постанови № 893 установлено, що територіальні органи Державної податкової служби, що ліквідуються відповідно до пункту 1 цієї постанови, продовжують здійснювати свої повноваження та функції до утворення Державною податковою службою територіальних органів згідно з абзацом четвертим пункту 3 цієї постанови та прийняття рішення про можливість забезпечення здійснення такими органами повноважень та функцій територіальних органів, що ліквідуються. Таке рішення приймається Державною податковою службою після здійснення заходів, пов`язаних із внесенням до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань даних про територіальні органи Державної податкової служби, що будуть утворені згідно з абзацом четвертим пункту 3 цієї постанови, як відокремлені підрозділи юридичної особи публічного права, затвердженням положень про них, структур, штатних розписів, кошторисів та заповненням 30 відсотків вакансій.

Відповідно до пункту 3 Постанови № 893 права та обов`язки територіальних органів Державної податкової служби, що ліквідуються відповідно до пункту 1 цієї постанови, переходять Державній податковій службі та її територіальним органам у межах, визначених положеннями про Державну податкову службу та її територіальні органи.

Наказом Державної податкової служби України «Про утворення територіальних органів Державної податкової служби» від 30.09.2020 № 529 утворені як відокремлені підрозділи Державної податкової служби України територіальні органи згідно з переліком (додаток до цього наказу), серед яких Головне управління ДПС у Київській області.

Наказом Державної податкової служби України «Про початок забезпечення здійснення територіальними органами ДПС повноважень та функцій» від 24.12.2020 №755 розпочато з 1 січня 2021 року здійснення територіальними органами ДПС, утвореними як її відокремлені підрозділи згідно з наказом ДПС від 30.09.2020 №529 «Про утворення територіальних органів Державної податкової служби», повноважень та функцій територіальних органів ДПС, що ліквідуються відповідно до пункту 1 Постанови №893.

Враховуючи викладене, колегія суддів допускає процесуальну заміну відповідача відповідно до частини 1 статті 52 КАС України з Головного управління ДПС у Київській області () на Головне управління ДПС у Київській області (код ЄДРПОУ ВП 44096797).

Перевіривши повноту встановлення окружним адміністративним судом фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, Шостий апеляційний адміністративний суд дійшов наступного.

Судом встановлено, що згідно з відомостями з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань 18.09.2013 ТОВ «НІКО Техно Мегаполіс» зареєстровано як юридичну особу, основним видом діяльності якої є технічне обслуговування та ремонт автотранспортних засобів (45.20).

24.12.2019 на поточний рахунок ТОВ «НІКО Техно Мегаполіс» через філію «Укрексімбанк» було отримано страхове відшкодування в сумі 53 480,78 грн., за ремонт автомобіля, власником якого являється ОСОБА_1 , внаслідок чого позивачем була виписана та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних податкова накладна № 337 від 24.12.2019.

24.01.2020 ТОВ «НІКО Техно Мегаполіс» були виконані роботи з ремонту автомобіля ОСОБА_1 , що підтверджується наряд-замовленням № ТМО10622 від 24.01.2020. При цьому, сума виконаних робіт згідно наряд-замовлення склала 58 130,77 грн., у зв`язку з чим ТОВ «НІКО Техно Мегаполіс» була виписана та зареєстрована в ЄРПН податкова накладна №242 від 24.01.2020 на суму різниці між фактично виконаними роботами та суму передплати страхової компанії, яка склала 4 699,99 грн.

27.01.2020 на поточний рахунок ТОВ «НІКО Техно Мегаполіс» у AT «Банк Січ» було отримано грошові кошти у сумі 4 699,99 грн. від платника ОСОБА_2 (фізична особа неплатник ПДВ), на підставі чого ТОВ «НІКО Техно Мегаполіс» було виписано та зареєстровано в ЄРПН податкову накладну №267 від 27.01.2020.

01.05.2020 ТОВ «НІКО Техно Мегаполіс» отримало від AT «Банк Січ» лист, в якому зазначено, що у платежі, який здійснювався 27.01.2020, було неправильно зазначено платника, а саме: замість ОСОБА_1 помилково зазначено ОСОБА_2 .

Після виправлення помилки банку, податкова накладна №267 від 27.01.2020, зареєстрована на ОСОБА_2 (фізична особа неплатник ПДВ), виявилась зайвою, оскільки на суму різниці між фактично виконаними роботами за наряд-замовленням № ТМО10622 та суму передплати страхової компанії, яка склала 4 699,99 грн., ТОВ «НІКО Техно Мегаполіс» вже була виписана та зареєстрована в ЄРПН податкова накладна №242 від 24.01.2020.

Враховуючи викладене, ТОВ «НІКО Техно Мегаполіс» був виписаний розрахунок коригування №110 від 01.05.2020 до податкової накладної №267 від 27.01.2020.

За наслідком надіслання вказаного розрахунку коригування з метою здійснення його реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних ТОВ «НІКО Техно Мегаполіс» 26.05.2020 отримало електронну квитанцію про те, що документи прийнято, проте реєстрацію такого зупинено.

В якості підстави зазначено, що розрахунок коригування на зменшення податкових зобов`язань до податкової накладної, складеної та зареєстрованої постачальником товарів/послуг на неплатника податку на додану вартість, складений та поданий на реєстрацію у термін, що перевищує 14 календарних днів з дня складання податкової накладної, зареєстрованої в Єдиному реєстрі податкових накладних без порушення граничних строків реєстрації, що відповідає пункту 6 Критеріїв ризиковості здійснення операцій, у зв`язку з чим запропоновано надати пояснення та копії документів, щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації спірного розрахунку коригування в ЄРПН.

ТОВ «НІКО Техно Мегаполіс» було направлено контролюючому органу пояснення та копії відповідних документів для підтвердження інформації, зазначеної в розрахунку коригування.

За результатом розгляду наданих позивачем пояснень та документів 24.06.2020 Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийнято рішення №1664691/38904170 про відмову в реєстрації розрахунку коригування №110 від 01.05.2020 до податкової накладної №267 від 27.01.2020.

Назване рішення вмотивовано тим, що позивачем не надано договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі розрахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні (документи, які не надано, підкреслити).

Не погоджуючись з правомірністю прийняття рішення про відмову у реєстрації розрахунку коригування, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України (надалі - «ПК України») на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

За змістом пункту 201.10 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних. Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня. Якщо надіслані податкові накладні / розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Пунктом 201.16 ПК України передбачено, що реєстрація податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №1165).

За приписами Порядку№1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку, показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій.

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної / розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

У разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

В даному випадку контролюючим органом сформовано висновок про те, що операція платника податку, яким подано розрахунок коригування для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідає пункту 6 Критеріїв ризиковості здійснення операцій.

На момент формування квитанції про зупинення реєстрації розрахунку коригування Критерії ризиковості здійснення операцій визначені додатком 3 до Порядку № 1165.

Відповідно до пункту 6 Критеріїв ризиковості здійснення операцій до ознак ризиковості здійснення операцій відноситься складення розрахунку коригування на зменшення податкових зобов`язань до податкової накладної, складеної та зареєстрованої постачальником товарів/послуг на неплатника податку на додану вартість, та подання для реєстрації в Реєстрі у строк, що перевищує 14 календарних днів з дня складення податкової накладної, зареєстрованої в Реєстрі без порушення граничних строків реєстрації, встановлених Кодексом.

Відповідно до Порядку прийняття рішень про реєстрацію/ відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2019 № 520, перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі в разі: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі; та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку; та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Аналіз наведених правових норм дає можливість дійти висновку, що можливість надання платником податків достатніх документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення податковим органом конкретного переліку необхідних документів для прийняття рішення щодо реєстрації податкової накладної.

Необґрунтоване обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, а не будь-яких на власний розсуд, призводить до правової невизначеності, що не відповідає критерію обґрунтованості та пропорційності акта індивідуальної дії.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Натомість, з матеріалів справи вбачається, що квитанція про зупинення реєстрації розрахунку коригування не містила конкретного переліку документів, необхідних для розгляду питання щодо прийняття рішення про реєстрацію розрахунку коригування..

Водночас, ТОВ «НІКО Техно Мегаполіс» надано на пропозицію контролюючого органу пояснення та копії необхідних документів, які в повному та достатньому обсязі підтверджували зазначену у розрахунку коригування інформацію.

Так, позивач повідомив та підтвердив відповідними документами, що спірне коригування відбулось у зв`язку із повідомленням фінансової установи AT «Банк Січ» про те, що у платежі, який здійснювався 27.01.2020 було неправильно зазначено платника, внаслідок чого податкова накладна №267 від 27.01.2020 виявилась зайвою, оскільки вказана у ній операція вже відображена у іншій податковій накладній Вказане повідомлення надійшло позивачу 01.05.2020, внаслідок чого коригування відбулось у строк, що перевищує 14 календарних днів з дня складення податкової накладної, зареєстрованої в Реєстрі без порушення граничних строків реєстрації, встановлених Кодексом. Отже, позивач в повній мірі обґрунтував та підтвердив зазначену у розрахунку коригування інформацію, що спростовувало висновок контролюючого органу щодо ризиковості операції.

Не містить посилання на відсутність конкретних документів і спірне рішення Комісії №1664691/38904170 від 24.06.2020.

Форма рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в ЄРПН передбачає, що у разі відмови в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в ЄРПН через ненадання платником податку копій документів, документи, які не надано, повинні бути підкреслені.

Разом з тим, всупереч визначеній у рішенні підставі його прийняття, податковим органом не зазначено, яких саме документів не вистачає для прийняття рішення про реєстрацію розрахунку коригування, як і не зазначено причини та мотиви, за яких надані позивачем пояснення та документи не були враховані.

Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

З урахуванням викладеного, слід погодитись з висновком суду попередньої інстанції про протиправність прийняття спірного рішення та наявності підстав для задоволення позову.

Застосування у цій справі способу захисту порушеного права позивача шляхом зобов`язання ДПС України зареєструвати подані позивачем податкові накладні в ЄРПН не є втручанням в дискреційні повноваження, оскільки у даному випадку відповідач не вправі діяти на власний розсуд, такий спосіб захисту порушеного права позивача відповідає завданням адміністративного судочинства, регламентованим статтею 2 КАС України.

Крім того, пунктом 19 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1246 від 29.10.2010, передбачено, що податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій, зокрема, набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДПС відповідного рішення). Отже, положеннями вказаного Порядку чітко визначено настання такої події, як набрання законної сили рішенням суду про реєстрацію податкової накладної.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду попередньої інстанції та не дають підстав для висновку, що окружним адміністративним судом при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини чи порушено норми процесуального права.

За правилами статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ПОСТАНОВИВ

Замінити у порядку процесуального правонаступництва відповідача у справі з Головного управління ДПС у Київській області () на Головне управління ДПС у Київській області (код ЄДРПОУ ВП 44096797).

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Київській області залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 листопада 2020 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 328 КАС України.

Головуючий суддя І.О.Лічевецький

Суддя В.П.Мельничук

Суддя В.О.Аліменко