Справа № 160/3524/22
Суддя: Олійник Віктор Миколайович
Дата ухвалення: 2022-04-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 квітня 2022 року Справа № 160/3524/22
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Олійника В. М.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою товариства з обмеженою відповідальністю «Такт» до Дніпровської митниці про визнання протиправним та скасування рішення,-
15 лютого 2022 року товариство з обмеженою відповідальністю «Такт» звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Дніпровської митниці, в якій просить:
- визнати протиправним та повністю скасувати рішення Дніпровської митниці про відмову у прийнятті митної декларації, а саме: картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA110130/2021/000639 від 24.12.2021 року;
- стягнути з відповідача, за рахунок бюджетних асигнувань, на користь позивача понесені судові витрати у справі у вигляді сплаченої суми судового збору в розмірі 2481,00 грн., а також судові витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 2500,00 грн.
В обґрунтування позову зазначено, що позивачем було заявлено до митного оформлення товар шляхом електронного декларування ЕМД №UA110130/2021/037333 від 24.12.2021 р., проте відповідачем було прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA110130/2021/000639 від 24.12.2021 року.
Позивач зазначає, що товар, імпортований позивачем, не підпадає під дію рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі №АД-382/2017/4411-05 від 28.12.2017 року (в редакції рішення від 20.04.2018 року № АД-390/2018/4411), оскільки це рішення стосується виключно катанки та арматури із відповідними характеристиками. Інші прутки, що за своїми ознаками не є арматурою та катанкою не є об`єктом застосування заходів, які визначені у вказаному вище рішенні.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 лютого 2022 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.
24 березня 2022 року засобами електронного зв`язку на адресу суду від представника Дніпровської митниці надійшов відзив на позовну заяву, в якому останній заперечує проти позовних вимог та просить відмовити у їх задоволенні у повному обсязі з наступних підстав.
На виконання норм статті 261 МКУ позивачем 24.12.2021 подано додаткову митну декларацію типу ІМ 40 ДТ UA110130/2021/037333 до тимчасової МД від 03.12.2021 №UA110130/2021/035163.
У графах 31 та 33 зазначеної декларації заявлено відомості про товар без жодних змін - аналогічно графі 31 та 33 тимчасової МД від 03.12.2021 №UA110130/2021/035163.
При цьому, у графі 47 додаткової декларації від 24.12.2021 №UA110130/2021/037333 позивачем заявлено надмірність суми сплаченого антидемпінгового мита у розмірі 120 948,35 грн. та ПДВ у розмірі 24 189,66 грн., як таких, що підлягають поверненню (спосіб платежу 99), при цьому будь-яких інших документів, які б змінювали опис та код товару та свідчили про те, що товар не відноситься до об`єкту демпінгу декларантом не надано.
У зв`язку із зазначеним, позивачу було відмовлено в митному оформленні та видано картку відмови від 24.12.2021 №UA110130/2021/000639.
Вказує, що у листах Мінекономрозвитку, на які посилається позивач, також не має жодних посилань на ГОСТи та стандарти виробництва. Відсутні посилання на ГОСТи і в описах товарної позиції 7214 та 7228.
25 березня 2022 року на електронну адресу суду від представника позивача надійшли додаткові письмові пояснення, в яких останній заперечує проти доводів викладених у відзиві на позовну заяву та просить задовольнити позовну заяву з наступних підстав.
Картка відмови такої підстави не містить. Представник відповідача у відзиві вигадав таку підставу відмови.
Держмитслужба в листі від 12.08.2021 р. № 08-1.4/15-03/6/7708 визнає, що відповідач не ідентифікує спірний товар за ГОСТами, ДСТУ, ТУ. А відтак і не застосовується алгоритм ідентифікації товару.
Посилання на правовий статус митної декларації та правові наслідки її подання митному органу не є запереченнями по суті позову, адже підстава та предмет враховують приписи ст. 264 Митного кодексу України, а позовні вимоги не суперечать таким приписам.
У листі Держмитслужби від 12.08.2021 р. № 08-1.4/15-03/6/7708 йдеться мова про неоднозначне (множинне) тлумачення рішення Міжвідомчої комісії, що має наслідком застосування приписів частини 4 ст. 3 МК України, що унеможливлює вважати рішення відповідача законним, обґрунтованим та для цього відповідь на відзив не потрібна.
Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши норми чинного законодавства України, суд встановив наступні обставини.
На виконання зовнішньоекономічного контракту № СТАК/ОЕ-005827 від 08.10.2019 p., специфікації (доповнення до контракту) № 17 від 29.10.2021 p., доповнення до контракту від 18.11.2020 р., рахунок-фактури (інвойс) № 623504 від 22.11.2021 p. AT Оскольский електрометалургійний комбінат (Росія) згідно міжнародної залізничної накладної № ЦІМ/УМВС № 31758655 від 23.11.2021 р. здійснило на адресу позивача поставку товару походженням Російська Федерація, власного виробництва.
Згідно специфікації постачанню підлягає металопрокат: круги в асортименті у вигляді прутків відповідно до наведених в специфікації марок сталі, міждержавних стандарті. Номери державних (міждержавних) стандартів яким має відповідати товар вказані у специфікації, сертифікатах якості.
Вказаний товар було заявлено митниці та його митне до митного оформлення було остаточно завершено як такий, що не є арматурним прутком, однак позивач відмовив позивачу завершити таке митне оформлення товару без справляння антидемпінгового мита.
На підставі цієї специфікації та інших товарно-супровідних документів позивачем до митного оформлення цей товар було заявлено шляхом електронного декларування (тимчасова електронна митна декларація (ЕМД) №UA110130/2021/035163 від 03.12.2021 р.).
1.Чорні метали. Прутки (круг) з легованої сталі, без подальшого оброблення, гарячекатані, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80 мм, без вм`ятин, ребер, канавок і інших рельєфів на поверхні, прутки використовуються в сільськогосподарському машинобудуванні, згідно ГОСТ 4543-2016,ГОСТ 2590-2006, не являється арматурним прутком, марка сталі 40Х, розмір круг 36,0 мм - 20,715 тн, хімічний склад: С-0,41%; Sі-0,21%; Мn-0,71%; Р-0,011%; S-0,009%; Сr-0,96%; Ni-0,05%; Сu-0,02%; Ті-0,0014%; Мо-0,006%; V-0,004; W-0,002%, N-0,008%/
Виробник: АТ "Оскольський електрометалургійний комбінат імені Олексія Олексійовича Угарова", торговельна марка "Меtalloinvest ОЕМК".
1. Чорні метали. Прутки (круг) з вуглецевої сталі, без подальшого оброблення, гарячекатані, з масовою часткою вуглецю 0,25% або більше, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80 мм, без вм`ятин, ребер, канавок і інших рельєфів на поверхні, прутки використовуються в сільськогосподарському машинобудуванні, згідно ГОСТ 1050-2013, ГОСТ 2590-2006, не являється арматурним прутком, марка сталі 35, розмір круг 36,0 мм - 11,405 тн, хімічний склад: С-0,36%; Мn-0,55%; Sі-0,24%; Р-0,007%; S-0,012%; Сr-0,05%; №-0,01%; Сu-0,02%; N-0,008%; Аs-0,001%;
Виробник: АТ "Оскольський електрометалургійний комбінат імені Олексія Олексійовича Угарова", торговельна марка "Меtalloinvest ОЕМК".
Згідно висновку експерта митниці вміст вуглецю експертом митниці не встановлений, за механічними характеристиками (визначення тимчасового опіру розривання, відносне видовження після розірвання, границю плинності фізичну (умовну) - дослідження товару експертом митниці не проводилися, за марочним складом - експертом митниці не підтверджено що марки сталі 40Х, 35 використовується для виготовлення арматури чи катанки, визначення належності товару до арматурного прокату чи катанки експертом не проводилося.
Тобто, експертне дослідження є неповним.
Позивачем було подано додаткову декларацію ЕМД №UA110130/2021/037333 від 24.12.2021 р. до тимчасової (гр. 2 ДТ). В цій декларації заявлено той самий товар що і за тимчасовою митною декларацією та повторно заявлено, що товар не являється арматурним прутком.
Відповідач прийняв рішення про відмову в прийнятті вказаної митної декларації, митному оформленні випуску товарів № UA110130/2021/000639 від 24.12.2021 р., про що була оформлена картка відмови, в якій підставою для відмови зазначено, що декларантом порушено вимоги ст.266 п.1.4 Митного кодексу України №4495-VІ від 13.03.12 у частині сплати митних платежів, а саме не сплачено антидемпінгове мито по товару №1-2.
У картці відмови відповідачем роз`яснено вимоги, виконання яких забезпечує прийняття митної декларації, митного оформлення, випуску чи пропуску товарів, позивачу необхідно подати нову митну декларацію зі сплатою антидемпінгового мита - 15,21% по товару №1-2.
Позивач вважає, що рішення відповідача про відмову у прийнятті вказаної митної декларації, митному оформленні випуску товарів є незаконним та необґрунтованим, таким, що порушує законні права та інтереси позивача оскільки позбавило права та обов`язку сплачувати податки (антидемпінгове мито та ПДВ) у випадках та у розмірі передбачених митним законодавством та призвело до сплати їх за відсутності для цього законних підстав, у зв`язку із чим позивач звернувся із позовною заявою до Дніпропетровського окружного адміністративного суду.
Вирішуючи позовні вимоги по суті, суд виходить з наступного.
Відповідно до пункту 4 частини 2 статті 271 Митного кодексу України, антидемпінгове мито застосовується в Україні як особливий вид мита.
Згідно частини 4 статті 275 Митного кодексу України антидемпінгове мито встановлюється відповідно до Закону України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту" №330-XIV від 22.12.1998 року - у разі ввезення на митну територію України товарів, які є об`єктом демпінгу, що заподіює шкоду або створює загрозу заподіяння шкоди національному товаровиробнику.
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 289 Митного кодексу України моментом виникнення обов`язку із сплати митних платежів зокрема є момент фактичного ввезення товарів на митну територію України.
За змістом пункту 2 статті 1 Закону №330-XIV - особливий вид мита, що справляється у разі ввезення на митну територію країни імпорту товару, який є об`єктом застосування антидемпінгових заходів (попередніх або остаточних).
Законом №330-XIV регламентовано статус і повноваження Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі, за змістом частини п`ятої статті 5 якого Комісія у межах своєї компетенції приймає рішення, організовує та контролює їх виконання. Акти Комісії, зокрема щодо проведення антидемпінгового розслідування та застосування антидемпінгових заходів, є обов`язковими для виконання.
Частиною 1 статті 28 Закону №330-XIV встановлено, що попереднє або остаточне антидемпінгове мито справляється за ставкою і на умовах, встановлених у відповідному рішенні Комісії про застосування антидемпінгових заходів.
28 грудня 2017 року Комісія розглянула подані Міністерством економічного розвитку і торгівлі України матеріали про результати антидемпінгового розслідування щодо імпорту в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації.
За результатами такого розгляду Комісія зробила позитивний висновок та відповідно до статті 16 Закону прийняла рішення №АД-382/2017/4411-05, згідно з яким вирішила застосувати остаточні антидемпінгові заходи щодо імпорту в Україну товару походженням з Російської Федерації, що має такий опис: арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанка діаметром від 5,5 до 14 мм (включно), що класифікуються згідно з УКТЗЕД за кодами 7213 10 00 00, 7213 91 10 00, 7213 91 20 00, 7213 91 41 00, 7213 91 49 00, 7213 91 70 00, 7213 91 90 00, 7213 99 10 00, 7213 99 90 00, 7214 20 00 00, 7214 99 10 00, 7214 99 39 00, 7214 99 50 00, 7214 99 79 00, 7214 99 95 00, 7227 20 00 00, 7227 90 10 00, 7227 90 50 00, 7227 90 95 00, 7228 20 91 00, 7228 20 99 00, 7228 30 20 00, 7228 30 69 00, 7228 30 89 00.
Згідно з рішенням Комісії №АД-382/2017/4411-05 остаточні антидемпінгові заходи застосовуються строком на п`ять років. Остаточні антидемпінгові заходи застосовуються шляхом запровадження справляння остаточного антидемпінгового мита щодо імпорту в Україну товару, опис якого зазначено вище, з Російської Федерації у розмірі 15,21%.
Відповідно до листа Державної фіскальної служби України №68/7/99-99-19-04-01-17 від 02.01.2018 року, остаточне антидемпінгове мито справляється органами доходів і зборів (митницями) України відповідно до опису товару та незалежно від сплати інших податків і зборів (обов`язкових платежів) через 60 днів з дня опублікування повідомлення про прийняте рішення (тобто з 28.02.2018 року).
20 квітня 2018 року за результатами розгляду Комісією звернень від суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності щодо адміністрування антидемпінгового мита та надання роз`яснень опису товару, який має бути об`єктом застосування остаточних антидемпінгових заходів, до рішення Комісії №АД-382/2017/4411-05 внесено зміни в частині опису товару, зокрема пункт 1 рішення Комісії від 28.12.2017 року викладено в такій редакції:
"1. Застосувати остаточні антидемпінгові заходи щодо імпорту в Україну товару походженням з Російської Федерації, що має такий опис:
Арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанка діаметром від 5,5 до 14 мм (включно), а саме: прутки гарячекатані (у тому числі й прутки, що отримані гарячим волочінням та гарячим пресуванням), які мають однаковий (у тому числі й періодичний) суцільний круглий поперечний переріз за всією довжиною, з вуглецевої та інших легованих сталей, у тому числі укладені в бунти чи розрізані на відрізки, що можуть мати вм`ятини, ребра, канавки або інші рельєфи, створені під час прокатування з подальшою обробкою чи без неї (за винятком прутків з автоматної, швидкорізальної та інструментальної сталі, кованих, холодного деформування або оброблення у холодному стані та кутиків, фасонних та спеціальних профілів з легованої сталі, порожнистих прутків та брусків для буріння), що можуть класифікуватися згідно з УКТЗЕД за кодами 7213 10 00 00, 7213 91 10 00, 7213 91 20 00, 7213 91 41 00, 7213 91 49 00, 7213 91 70 00, 7213 91 90 00, 7213 99 10 00, 7213 99 90 00, 7214 20 00 00, 7214 99 10 00, 7214 99 39 00, 7214 99 50 00, 7214 99 79 00, 7214 99 95 00, 7227 20 00 00, 7227 90 10 00, 7227 90 50 00, 7227 90 95 00, 7228 20 91 00, 7228 20 99 00, 7228 30 20 00, 7228 30 69 00, 7228 30 89 00".
З наведених положень слідує, що антидемпінгове мито нараховується на підставі рішення Комісії, а об`єктом його справляння є товар, що відповідає опису згідно з таким рішенням.
Для визначення того, чи є спірний товар (операції з імпорту) об`єктом застосування антидемпінгових заходів належить встановити наявність наступних умов:
1) походження з Російської Федерації;
2) товар згідно з кодів УКТ ЗЕД за переліком згідно рішення Комісії №АД-382/2017/4411-05;
3) товар, що за описом являє арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанку діаметром від 5,5 до 14 мм (включно).
Встановлення цих умов входить до предмету доказування у цій справі.
Однак, товар поставлений позивачу не є арматурним прокатом (арматурою) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанкою діаметром від 5,5 до 14 мм (включно) з наступних підстав.
Також за діаметром спірний товар не підпадає під критерій катанки, який наведено у рішенні Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі №АД-382/2017/4411-05 від 28.12.2017 року (в редакції рішення від 20.04.2018 року №АД-390/2018/4411).
ДСТУ 3760:2006 (Національний стандарт України) "Прокат арматурний для залізобетонних конструкцій", який визначає, що є арматурою, містить інформацію про марки сталі, з яких виготовляється арматура, серед яких немає марок сталі, які заявив до митного оформлення позивач.
Також судом враховано висновок експерта №ГО-544 від 13.03.2018 року Дніпропетровської ТПП, у якому зазначено стандарти та сфери застосування катанки діаметром 5,5 - 14 мм та арматури діаметром 6-40 мм.
Продукція, яка ввезена позивачем, не відноситься до сфер застосування, які наведено у висновку експерта №ГО-544 від 13.03.2018 року Дніпропетровської ТПП.
Таким чином, суд доходить до висновку, що за фізичними характеристиками спірний товар не є арматурою та катанкою походженням з Російської Федерації, оскільки не відповідає опису, який наведено у рішенні Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі №АД-382/2017/4411-05 від 28.12.2017 року (в редакції рішення від 20.04.2018 року №АД-390/2018/4411).
Таким чином, суд доходить висновку, що відповідачем не доведено належність спірного товару за фізичними характеристиками до арматури чи катанки походженням з Російської Федерації.
Згідно частини 4 статті 3 Митного кодексу України - у разі якщо норми законів України чи інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи допускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків підприємств і громадян, які переміщують товари, транспортні засоби комерційного призначення через митний кордон України або здійснюють операції з товарами, що перебувають під митним контролем, чи прав та обов`язків посадових осіб органів доходів і зборів, внаслідок чого є можливість прийняття рішення як на користь таких підприємств та громадян, так і на користь органу доходів і зборів, рішення повинно прийматися на користь зазначених підприємств і громадян.
Враховуючи суперечливість нормативного регулювання, наведене та проаналізоване вище, як підстави застосування презумпції правомірності рішень підприємств та громадян, а також вимоги принципів правової визначеності та передбачуваності, суд вважає, що відповідач протиправно прийняв картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA110130/2021/000639 від 24.12.2021 року.
Згідно з частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не довів правомірності свого рішення.
З огляду на викладене адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю "Такт" до Дніпровської митниці Держмитслужби підлягає задоволенню у повному обсязі.
Щодо судових витрат зі сплати судового збору, суд зазначає наступне.
Відповідно до вимог ч.1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Відповідно до вимог ч.1 статті 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
Судом встановлено, що позивачем при зверненні до адміністративного суду із позовною заявою сплачено суму судового збору у розмірі 2481,00 грн., що документально підтверджується платіжним дорученням АТ "ОТП Банк" №154 від 18 січня 2022 року.
Щодо судових витрат, пов`язаних з правничою допомогою адвоката, у розмірі 2500,00 грн.
Згідно з ч.1 ст.132 КАС України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, крім іншого, витрати на професійну правничу допомогу та витрати по підготовці справи до розгляду.
Відповідно до статті 30 Закону України Про адвокатуру та адвокатську діяльність гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.
Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги.
При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини.
Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.
Згідно з частинами першою - третьою статті 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.
Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги (частина четверта статті 134 КАС України).
Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи (частина п`ята статті 134 КАС України).
У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, які підлягають розподілу між сторонами (частина шоста статті 134 КАС України).
Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами (частина сьома статті 134 КАС України).
Частиною сьомою статті 139 КАС України встановлено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).
Аналіз наведених положень процесуального законодавства дає підстави для висновку про те, що документально підтверджені судові витрати на правничу допомогу адвоката підлягають компенсації стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень та на користь якої ухвалене рішення, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.
При цьому, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенством права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, враховуючи такі критерії, як складність справи, витрачений адвокатом час, значення спору для сторони тощо.
При визначенні суми компенсації витрат, понесених на правничу допомогу, необхідно досліджувати на підставі належних та допустимих доказів обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категоріям складності справи, витраченого адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціни позову та (або) значенню справи.
На підтвердження наданих послуг позивачем до суду надано:
- копію додаткової угоди від 28 грудня 2021 року № 000639 до договору від 07.12.2018 року № 01/2019 (в редакції додаткової угоди від 27.07.2021 р.);
- копію платіжного доручення №155 від 18 січня 2022 року на суму 2500,00 грн.;
- копію свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю №1763 від 19.11.2007 року;
- копію посвідчення адвоката Бичкова Володимира Вячеславовича №1438 від 19.11.2007 року.
З наданих документів вбачається, які саме дії виконував адвокат при підготовці позовної заяви та супроводження справи.
Керуючись ст.ст.241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «Такт» до Дніпровської митниці про визнання протиправним та скасування рішення - задовольнити у повному обсязі.
Визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA110130/2021/000639 від 24.12.2021 року Дніпровської митниці.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України, до Третього апеляційного адміністративного суду.

Суддя В.М. Олійник