Справа № 260/6287/21
Суддя: Калинич Я.М.
Дата ухвалення: 2022-04-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

08 квітня 2022 року м. Ужгород№ 260/6287/21

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді - Калинич Я.М.,

при секретарі судового засідання - Ковач Є.М.,

за участю сторін:

позивач - не з`явився,

представника відповідача - не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовною заявою фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Управління державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради (вул. Небесної Сотні, буд. 4, м. Ужгород, Закарпатська область, 88000, ) про визнання протиправною та скасування постанови, -

В С Т А Н О В И В:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради (далі - відповідач), в якому просить визнати протиправною і скасувати Постанову №100 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 26.10.2021 Управління державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що Постановою №100 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 26.10.2021 року Управління державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради, його як фізичну особу-підприємця визнано винним в вчиненні правопорушення, передбаченого ст.2 ч.1 абз.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у розмірі 214110,00 гривень. Позивач вважає, що вказана постанова є протиправною, оскільки прийнята вона за результатами проведення відповідачем незаконного позапланового заходу (позапланова перевірка) державного архітектурно-будівельного контролю. Порушення відповідачем порядку призначення перевірки є підставою для скасування Постанови №100 від 26.10.2021 року, оскільки лише дотримання умов та порядку прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок, може бути підставою для визнання правомірними дій контролюючого органу щодо їх проведення. У свою чергу порушення контролюючим органом вимог щодо призначення та проведення перевірки призводить до відсутності правових наслідків такої. Таким чином, у випадку незаконності перевірки, прийнятий за її результатами акт індивідуальної дії підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 15 листопада 2021 року відкрито провадження у даній справі за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 02 грудня 2021 року частково задоволено заяву позивача про забезпечення позову, зупинено стягнення на підставі постанови Управління державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради від 26.10.2021 року №100 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, - до набрання законної сили судовим рішенням у даній справі.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 16 грудня 2021 клопотання позивача про об`єднання в одне провадження справ задоволено, об`єднано справу №260/6287/21 за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови зі справою №260/7576/21 за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради про визнання протиправним та скасування припису. Присвоєно об`єднаній справі загальний номер 260/6287/21.

У справі №260/7576/21 позивачем було подано позов до Управління державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради визнання протиправним і скасування припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил від 11.10.2021 року, виданий фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради.

В обґрунтування заявленої вимоги у справі №260/7576/21, позивач посилається на ті самі обставини, що й у справі №260/6287/21.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 09 грудня 2021 року у справі №260/7576/21 клопотання позивача про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову задоволено, зупинено Припис від 11.10.2021 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, постановленого за результатами позапланової перевірки, проведеної на АДРЕСА_2 , кадастровий номер :24:001:0592 м. Ужгород «Будівництво багатоквартирного житлового будинку із вбудованими приміщеннями комерційного призначення», виданого начальником відділу звернень та скарг управління ДАБК ОСОБА_2 та головним спеціалістом відділу звернень та скарг управління ДАБК ОСОБА_3 відносно ФОП ОСОБА_1 .

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 10 грудня 2021 року у справі №260/7576/21 відкрите загальне позовне провадження у адміністративній справі.

Відповідачем 17 січня 2022 року подано до суду відзив-пояснення в об`єднаній справі 260/6287/21, в якому останній проти позову заперечив та просив у задоволенні позовних вимог відмовити, з тих підстав, що при прийняті оскаржуваного рішення відповідач діяв відповідно до норм та у спосіб визначений чинним законодавством.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 17 січня 2022 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Одночасно в ухвалі суду було задоволено клопотання позивача про виклик для допиту в якості свідка ОСОБА_4 .

25 лютого 2022 року до суду від позивача надійшло клопотання про приєднання до матеріалів справи нотаріально засвідчені письмові покази свідка, оскільки останній виїхав за кордон.

Сторони в судове засідання не з`явились.

В матеріалах справи міститься клопотання представника позивача про розгляд справи без участі позивача та представника позивача. Позовні вимоги просить задовольнити повністю.

Відповідач явку свого представника в судове засідання не забезпечив, проте у відзиві просив розгляд справи проводити без участі представника. У задоволенні позову просить відмовити повністю.

У відповідності до статті 205 частини 1, 3 пункту 1 КАС України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі, зокрема, неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

На виконання вимог ч. 13 ст. 10 та ч. 1 ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України суд під час судового розгляду адміністративної справи здійснює повне фіксування судового засідання за допомогою відео- та (або) звукозаписувального технічного засобу в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється (ч. 4 ст. 229 КАС України).

Розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Наказом від 30.12.2020 №309-М Управлінням містобудування та архітектури Ужгородської міської ради були затверджені Містобудівні Умови для проектування об`єкта будівництва №201/03-01/20 «Будівництво багатоквартирного житлового будинку із вбудованими приміщеннями комерційного призначення» по АДРЕСА_2 .

ІХ сесією VІІІ скликання Ужгородської міської ради 07.09.2021 року прийнято рішення №424 «Про скасування містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва», яким скасовані Містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва №201/03-01/20 «Будівництво багатоквартирного житлового будинку із вбудованими приміщеннями комерційного призначення» по АДРЕСА_2 , виданих ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , та наказ управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради №309-М від 30.12.2020 року, якими вони були затверджені.

Шеф-редактор газети «Правозахист» ОСОБА_7 09.09.2021 року звернувся до Ужгородського міського голови зі скаргою в якій повідомляв, що на земельній ділянці комунальної форми власності з кадастровим номером :24:002:0232, площею 0,2124 га, розміщеній паралельно АДРЕСА_2 , навпроти Боздоського парку, здійснюється будівництво, а саме влаштування фундаменту майбутньої будівлі, а оскільки таке будівництво носить сумнівний характер, просив провести відповідну перевірку та притягнути винних осіб до відповідальності.

ОСОБА_8 , депутат Ужгородської міської ради 09.09.2021 року звернувся до міського голови із зверненням від 09.09.2021 року №01-11/683 «Про перевірку законності будівництва», в якому просив організувати проведення перевірки законності будівництва багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_2, накласти припис на зупинення будівельних робіт, оскільки містобудівні умови та обмеження на об`єкт будівництва за вказаною адресою скасовано.

Комісія щодо розгляду звернень у сфері містобудівної діяльності розглянула звернення шеф-редактора газети «Правозахист» ОСОБА_7 від 09.09.2021 року та депутата міської ради від 09.09.2021 року та вирішила у зв`язку із надходженням скарги шеф-редактора газети «Правозахист» ОСОБА_7 від 09.09.2021 року щодо проведення перевірки будівництва по АДРЕСА_2 , 28.09.2021 року провести позапланову перевірку на об`єкт будівництва за вищевказаною адресою та скласти відповідні документи, які визначені Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю».

Вказане рішення оформлено Висновком засідання Комісії щодо розгляду звернень у сфері містобудівної діяльності (об`єкт: вул. Возз`єднання, 19, м. Ужгород) від 23.09.2021 року.

Для проведення перевірки, відповідачем за підписом начальника Управління Зотова Олександра Сергіївна, видано наказ №127 від 28.09.2021 року та оформлено направлення №127 від 28.09.2021 року для проведення позапланового заходу для проведення перевірки об`єкта будівництва в АДРЕСА_2 «Будівництво багатоквартирного житлового будинку із вбудованими приміщеннями комерційного призначення».

Начальником відділу звернень та скарг Управління ОСОБА_2 та головним спеціалістом відділу звернень та скарг Управління ОСОБА_3 з 28.09.2021 року по 11.10.2021 року проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, про що 11.10.2021 року складено акт №99.

Предметом проведеної перевірки було дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, норм стандартів і правил на об`єкті: «Будівництво багатоквартирного житлового будинку із вбудованими приміщеннями комерційного призначення» за адресою: АДРЕСА_2 , кадастровий номер :24:001:0592, м. Ужгород Закарпатська область, 88000.

Суб`єктами містобудування вказаного об`єкту є: ОСОБА_6 та ОСОБА_5 (Замовники), Приватне підприємство «Клімат-Трейд» (Підрядник), ФОП ОСОБА_1 (Генеральний проектувальник), ОСОБА_1 (Особа, яка здійснює авторський нагляд), ОСОБА_9 (Особа, яка здійснює технічний нагляд).

Крім акту від 11.10.2021 року №99 проведення позапланового заходу, 11.10.2021 начальником відділу звернень та скарг Управління Цап Іштван Іштванович складено протокол відносно ФОП ОСОБА_1 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Не погоджуючись із висновками проведеної перевірки, ФОП ОСОБА_1 подані пояснення №9 від 25.10.2021 року до протоколу, в яких висновки перевірки заперечив.

За результатами розгляду матеріалів перевірки, 26.10.2021 року начальником Управління Зотова Олександра Сергіївна винесена постанова №100 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою ФОП ОСОБА_1 визнано винним в вчиненні правопорушення, передбаченого ст.2 ч.1 абз.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у розмірі 214110,00 гривень.

Крім того, 11.10.2021 року начальником відділу звернень та скарг Управління ОСОБА_2 винесено ФОП ОСОБА_1 припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил.

В акті від 11.10.2021 року №99 проведення позапланового заходу, постанові №100 від 26.10.2021 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності та приписі від 11.10.2021 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил зазначено порушення позивачем п.7.2.5, 7.3.19 ДБН В.1.1-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва», п.8.13, 8.14 ДБН В.2.2-15:2019 «Житлові будинки. Основні положення», п.4.8 ДСТУ 8855:2019 «Визначення класу наслідків», ст.32 п.5 абз.15 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступних приписів законодавства.

Відповідно до ст.10 ч.1 Закону України «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Згідно зі ст.10 ч.2 Закону України «Про архітектурну діяльність» державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Статтею 6 ч.3 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: 1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; 2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад. Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

В силу ст.41 ч.3 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт у випадках, визначених цим Законом.

Відповідно до ст.41 ч.1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; 2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; 4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; 5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

В спірній ситуації підставою для проведення позапланової перевірки зазначено звернення ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , тобто звернення фізичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (ст.41 ч.3 п.6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»).

Однак скарга ОСОБА_10 стосувалась будівництва на земельній ділянці комунальної форми власності з кадастровим номером :24:002:0232, а не на земельній ділянці приватної форми власності з кадастровим номером :24:001:0592, на якій здійснювалось будівництво об`єкту «Будівництво багатоквартирного житлового будинку із вбудованими приміщеннями комерційного призначення» по АДРЕСА_2 .

Щодо звернення ОСОБА_11 , то по ньому на засіданні 23.09.2021 року Комісії щодо розгляду звернень у сфері містобудівної діяльності, взагалі не приймалось жодного рішення.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, визначено Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 (в подальшому - Порядок).

Відповідно до п.5 Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з п.7 Порядку позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

- подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

- необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

- виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

- перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

- вимога головного інспектора будівельного нагляду ДІАМ про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

- звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

- вимога правоохоронних органів щодо проведення перевірки, складена на підставі ухвали слідчого судді.

Під час проведення позапланової перевірки підлягають контролю виключно питання, які стали підставою для проведення такої перевірки.

Таким чином, була відсутня підстава, встановлена ст.41 ч.3 п.6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.7 Порядку для проведення позапланової перевірки дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, норм стандартів і правил на об`єкті: «Будівництво багатоквартирного житлового будинку із вбудованими приміщеннями комерційного призначення» за адресою: АДРЕСА_2 , кадастровий номер :24:001:0592, м. Ужгород Закарпатська область, 88000.

Згідно з усталеною правовою позицією, неодноразово висловленою як Верховним Судом України у постанові від 27.01.2015 у справі №21-425а14, так і у постановах Верховного Суду від 05.02.2019 у справі №821/1157/16, від 05.02.2019 у справі №2а-10138/12/2670, від 04.02.2019 у справі №807/242/14, лише дотримання умов та порядку прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок, може бути підставою для визнання правомірними дій контролюючого органу щодо їх проведення. У свою чергу порушення контролюючим органом вимог щодо призначення та проведення перевірки призводить до відсутності правових наслідків такої. Таким чином, у випадку незаконності перевірки, прийнятий за її результатами акт індивідуальної дії підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Верховний Суд й у постановах від 23.01.2018 у справі №804/12558/14 та від 21.05.2020 у справі №208/6557/16-а (2-а/208/219/16) вказав, що у випадку незаконності перевірки прийнятий за результатами її проведення акт індивідуальної дії автоматично підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Схожу правову позицію висловив Верховний Суд і в постанові від 26.02.2020 у справі №826/7847/17, де зазначив, що нормами Закону №3038-VI та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі - Прядок №553), з дотриманням балансу публічних і приватних інтересів, встановлені умови та порядок проведення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю. Лише їх дотримання може бути належною підставою для проведення позапланової перевірки та оформлення її результатів, які створюють для суб`єкта містобудування юридичні наслідки. Невиконання органами державного архітектурно-будівельного контролю вимог законодавця щодо порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю призводить до визнання перевірки незаконної та відсутності правових наслідків такої.

Слід зазначити, що за приписами ст.6 ч.1 Кодексу адміністративного судочинства України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, а відповідно до ч.2 цієї статті Кодексу суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

В силу ст.17 ч.1 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Доктрина «плодів отруйного дерева» знайшла своє втілення у практиці ЄСПЛ, зокрема у справах «Gдfgen v. Germany», «Teixeira de Castro v. Portugal», «Шабельник проти України (№2)», «Балицький проти України», «Нечипорук і Йонкало проти України», «Яременко проти України» (№2). Ця доктрина зводиться до того, що, якщо доказове «дерево» є отруйним, то те ж саме стосується і його «плода». Тобто, якщо джерело доказів є недопустимим, всі інші дані, одержані з його допомогою, будуть такими ж.

Згідно із ст.19 ч.2 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Закріплений Конституцією України принцип законності також міститься і в ст.4 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Відповідно до ч. 3 ст. 65 Кодексу адміністративного судочинства України свідок зобов`язаний з`явитися до суду за його викликом і дати правдиві показання про відомі йому обставини. За відсутності заперечень учасників справи свідок може брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Суд може дозволити свідку брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції незалежно від заперечень учасників справи, якщо свідок не може з`явитися до суду через хворобу, похилий вік, інвалідність або з інших поважних причин.

В силу вимог частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України суд не приймає до уваги покази свідка, оскільки нотаріально посвідчена заява свідка адміністративним процесом не передбачена.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно із частиною першою статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перши статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України).

За приписами статті 75 Кодексу адміністративного судочинства України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

У відповідності до частини першої статті 76 Кодексу адміністративного судочинства України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності (частини перша, третя статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України).

Згідно з ч. 3 ст. 212 Кодексу адміністративного судочинства України перед допитом свідка головуючий у судовому засіданні встановлює його особу, вік, рід занять, місце проживання, відношення до справи і стосунки зі сторонами та іншими учасниками справи, роз`яснює його права та обов`язки, встановлені статтею 65 цього Кодексу, з`ясовує, чи не відмовляється він з підстав, встановлених законом, від давання показань, і під розписку попереджає його про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиві показання і відмову від давання показань.

Проаналізувавши всі надані до справи докази в їх сукупності, надавши їм оцінку, суд приходить до висновку, що наявність лише заяви свідка, яка нотаріально засвідчена, не є достатніми доказами у розумінні КАС України.

За вказаних обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в позовній заяві доводи позивача є обґрунтованими, а вимоги такими, що належить задовольнити.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат відповідно до ч.1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, суд виходить із того, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

За таких обставин, підлягають стягненню за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Управління державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради на користь позивача судові витрати позивача по сплаті судового збору понесені позивачем згідно квитанцій про сплату №ПН783 від 08.11.2021р. та № від 17.12.2021р. у розмірі 4411 грн. 10 коп.

Керуючись ст.ст. 2-10, 11, 12, 47, 72-77, 94, 122, 132, 139, 193, 241-246, 250, 251, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Управління державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради (вул. Небесної Сотні, буд. 4, м. Ужгород, Закарпатська область, 88000, ) про визнання протиправною та скасування постанови - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил від 11.10.2021 року, виданий Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради.

Визнати протиправною та скасувати Постанову №100 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 26.10.2021 року Управління державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Управління державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради (вул. Небесної Сотні, буд. 4, м. Ужгород, Закарпатська область, 88000, ) на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) судовий збір в розмірі 4411,10 грн. (чотири тисячі чотириста одинадцять грн. 10 коп.), сплачений відповідно до квитанцій №ПН783 від 08.11.2021 року та № від 17.12.2021 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення виготовлено та підписано 18 квітня 2022 року.

СуддяЯ. М. Калинич