Справа № 380/2552/22
Суддя: Коморний Олександр Ігорович
Дата ухвалення: 2022-04-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №380/2552/22
провадження № П/380/2561/22
У Х В А Л А

з питань витребування доказів

19 квітня 2022 року м.Львів

Львівський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Коморного О.І., розглянув в порядку письмового провадження клопотання про витребування доказів у справі за позовом ОСОБА_1 про зобов`язання Головне управління Пенсійного фонду України у Львівській області вчинити дії, -

встановив :

До Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 , в якій міститься вимога:

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України у Львівській області сформувати у Головне управління Державної казначейської служби України у Львівській області подання про повернення ОСОБА_1 суми збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операції купівлі-продажу нерухомого майна у розмірі 7 054,84 грн (сім тисяч п`ятдесят чотири гривні 84 копійки), сплаченого згідно квитанції № 0.0..1 від 16.12.2021.

Ухвалою суду від 07 лютого 2022 року позов залишено без руху.

Ухвалою суду від 22 лютого 2022 року відкрито провадження у справі.

Представник Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області подав до суду клопотання про витребування доказів. Просить витребувати у позивача документ щодо перебування у черзі на одержання житла, виданий органом до компетенції якого належить ведення обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов.

В обґрунтування такого зазначив, що постановою Кабінету Міністрів України № 866 від 23.09.2020, яка набрала чинності 26.09.2020, внесено зміни до Порядку сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з окремих видів господарських операцій № 1740, зокрема згідно з пп. «в» і «г» п. 15-2 Порядку збір на обов`язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі нерухомого майна не сплачується, якщо: особа придбаває житло вперше, що підтверджується заявою фізичної особи про те, що вона не має та не набувала права власності на житло (в тому числі не приватизовувала, не успадковувала, не отримувала у дар, не купувала, зокрема як частку в спільному майні подружжя), та відомостями з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (з урахуванням відомостей з невід`ємної архівної складової частини цього Реєстру про набуття, зміну і припинення речових прав на нерухоме майно, про внесені зміни до відповідних записів Державного реєстру речових прав на нерухоме майно) про відсутність зареєстрованих за такою особою прав власності на житло, а також даними про невикористання житлових чеків для приватизації або використання їх для приватизації частки майна державних підприємств і земельного фонду. Документом, що підтверджує невикористання житлових чеків для приватизації державного житлового фонду, є довідки з місць проживання (після 1992 року); особа перебуває у черзі на одержання житла, що підтверджується документом, виданим органом, до компетенції якого належить ведення обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов.

Відповідно до ч. 3 ст. 166 Кодексу адміністративного судочинства України заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

З огляду на те, що розгляд цієї справи здійснюється у спрощеному позовному провадженні, без повідомлення сторін та проведення судового засідання за наявними матеріалами (у письмовому провадженні), суд вирішив це клопотання розглянути у порядку письмового провадження.

Згідно із ч. 4 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Частиною 1 ст. 80 КАС України визначено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 79 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

При цьому відповідно до ч. 2 ст. 80 КАС України у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Згідно з ч. 3 ст. 80 КАС України про витребування доказі за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, або про відмову у витребуванні доказів суд постановляє ухвалу.

Із матеріалів справи судом з`ясовано, що всупереч вимогам ст. 80 КАС України у клопотанні відповідач не зазначив обставини, які можуть підтвердити докази, про витребування якого він клопоче, або аргументи, які він може спростувати. Також, не зазначено про заходи, яких вжито для отримання доказів самостійно, не надано суду жодних доказів вжиття таких заходів та (або) причин неможливості самостійного отримання цих доказів.

Водночас позивачем долучено до позовної заяви Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта та довідку видану Державним ощадним банком України щодо списків громадян на приватизацію житла та використаних чеків.

Водночас суд враховує, згідно вимог ст.73 КАС України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (ч.1 ст.76 КАС України).

Крім цього, суд зазначає, що предметом спору в цій справі є зобов`язання Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області сформувати подання до органу казначейської служби про повернення позивачу збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операції купівлі-продажу нерухомого майна як особі, яка придбавала житло вперше, а не як особі, яка перебуває у черзі на одержання житла.

З огляду на вказане, суд дійшов висновку, що клопотання відповідача про витребування доказів є необґрунтованим та задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 72, 79, 80, 205, 243, 248, 256, 287, 293, 294 КАС України, суд,

п о с т а н о в и в:

У задоволенні клопотання представника відповідача про витребування доказів - відмовити.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення на цю ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Коморний О.І.