Справа № 420/12541/21
Суддя: Танасогло Т.М.
Дата ухвалення: 2022-04-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 квітня 2022 р.м.ОдесаСправа № 420/12541/21

Головуючий в 1 інстанції: Тарасишина О.М.

рішення суду першої інстанції прийнято у

м. Одеса, 22 вересня 2021 року

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача: Танасогло Т.М.,

суддів: Градовського Ю.М., Шеметенко Л.П.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС в Одеській області на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 22 вересня 2021 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Прокар Трейдінг» до Головного управління ДПС в Одеській області, Державної податкової служби України, про визнання протиправним та скасування рішення від 09.02.2021р. №2389279/39188812 та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В :

У липні 2021 року Товариство з обмеженою відповідальністю «ПРОКАР ТРЕЙДІНГ» (надалі - ТОВ «ПРОКАР ТРЕЙДІНГ», позивач) звернулось до Одеського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС в Одеській області, Державної податкової служби України, про визнання протиправними рішень, зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 19 липня 2021 року у справі №420/7664/21 було роз`єднано позовні вимоги у справі №420/7664/21 за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Прокар Трейдінг» (місцезнаходження: 65005, м. Одеса, вул. Дальницька, 43/15; ) до Головного управління ДПС в Одеській області (місцезнаходження: 65044, м. Одеса, вул. Семінарська, 5; код ЄДРПОУ ВП 44069166), Державної податкової служби України (місцезнаходження: 04053, м. Київ, Львівська площа, буд. 8; ) про визнання протиправними та скасування рішень про відмову в реєстрації розрахунків коригування та зобов`язання вчинити певні дії, виділивши самостійне провадження позовні вимоги про:

визнання протиправним та скасування рішення Головного управління ДПС в Одеській області про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №2389279/39188812 від 09.02.2021 року та зобов`язання Держаної податкової служби України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних Розрахунок коригування №40, дата складання: 13.02.2020 р., загальна сума з урахуванням ПДВ :-513,00 грн. (від`ємне значення), покупець ТОВ «Розетка.УА».

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 26 липня 2021 року прийнято до провадження адміністративну справу №420/12541/21, у якій предметом спору є визнання протиправним та скасування рішення Головного управління ДПС в Одеській області про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №2389279/39188812від 09.02.2021 року та зобов`язання Держаної податкової служби України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних Розрахунок коригування №40 від 13.02.2020 р., датою його подання.

В обґрунтування позовних вимог Товариство вказало, що Розрахунок коригування №40 від 13.02.2020р., направлений Товариством на реєстрацію не підлягав моніторингу та мав бути зареєстрований контролюючим органом. Жодних підстав для зупинення його реєстрації не було. Спірний розрахунок коригування був складений у зв`язку із зменшенням компенсації вартості товарів їх постачальнику. Також, як зазначав позивач, у квитанції про зупинення реєстрації Розрахунку коригування №40 від 13.02.2020р. відсутні як розрахункові показники п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку так і будь-які інші відомості, які б свідчили про відповідність Позивача таким критеріям, та з огляду на які позивач мав би змогу визначити критерій та обсяг документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію поданого Розрахунку коригування до податкової накладної. Між тим, загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття, а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття. Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості і вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності. Позивач наголошує, що зупиняючи реєстрацію поданого ним Розрахунку коригування №40 від 13.02.20202р. до податкової накладної, контролюючий орган не зазначив переліку документів, необхідних для його реєстрації. Хоча, перелік таких документів визначено п. 5 Порядку прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, конкретний перелік таких документів може залежати, зокрема від змісту операції з постачання, суб`єктного складу її учасників. Їх податкової поведінки. При цьому, можливість виконання платником податків обов`язку надати документи, необхідні для прийняття рішення про реєстрації ПН/РК, прямо залежить від чіткого визначення контролюючим органом конкретного переліку цих документів. Однак, не зважаючи на це, з метою реєстрації Розрахунку коригування №40 від 13.02.2020р., через електронний кабінет позивач подав повідомлення про надання пояснень та копій документів щодо вказаного розрахунку коригування, реєстрацію якого зупинено, додавши необхідні документів, які були на думку Товариства достатніми для реєстрації розрахунку коригування №40. Однак відповідач рішенням від 09.02.2021р. №2389279/39188812 відмовив у реєстрації розрахунку коригування №40, без наведення на те достатніх та обґрунтованих підстав, без врахування наданих позивачем документів, що свідчить про протиправність такого рішення та наявність підстав для його скасування.

Відповідач проти позову заперечував.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 22 вересня 2021 року позовну заяву ТОВ «ПРОКАР ТРЕЙДІНГ» задоволено повністю.

Визнано протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС в Одеській області про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №2389279/39188812 від 09.02.2021 року.

Зобов`язано Державну податкову службу України зареєструвати розрахунок коригування Товариства з обмеженою відповідальністю "Прокар Трейдінг" № 40 від 13.02.2020 року датою подання.

Стягнуто з Головного управління ДПС в Одеській області () на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Прокар Трейдінг" () судові витрати у розмірі 2270,00 грн. (дві тисячі двісті сімдесят грн. 00 коп.).

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, ГУ ДПС в Одеській області подано до суду апеляційну скаргу, у якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, апелянт просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позову.

В обґрунтування апеляційної скарги податковий орган звертає увагу суду на те, що рішення Комісії з приводу Товариства прийнято у зв`язку із ненаданням платником податку копій документів відповідно до п. 5 Порядку прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних /розрахунків коригування в ЄРПН, затвердженого наказом Міністерства фінансів України №520. В оскаржуваному рішення було зазначено які документи не було надано підприємством разом з повідомленням, а саме: первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності типових форм та галузевої специфіки. Посилаючись на висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 14.05.2019р. по справі № 825/3990/14, апелянт вказує, що документи та інші дані, що спростовують реальність здійснення господарської операції, яка відображена у податковому обліку, повинні оцінюватись з урахуванням кожної господарської операції. Недоведеність фактичного здійснення господарської операції позбавляє первинні документи юридичної значимості для цілей формування податкової вигоди, а покупця - права на формування цієї податкової вигоди навіть за наявності правильно оформлених первинних документів. З огляду на ненадання Товариством разом із повідомленням всіх необхідних документів, Комісія яка приймає рішення щодо реєстрації або відмову в такій реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування, й було винесено оскаржуване рішення про відмову в реєстрації розрахунку коригування №40. Апелянт звертає увагу також на те, що 03.12.2019р. до Журналу ризикових платників було внесено запис про відповідність Товариства позивача критеріям ризиковості платника податку. Рішенням Комісії ГУ ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації ПН/РК в ЄРПН від 04.02.2020р. №22128 та від 13.03.2020р. № 36947 позивача було включено до переліку ризикових платників податків відповідно до п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість, визначених Постановою №1165. Крім того, скаржник також вказує на те, що позивачем до суду були надані документи, які не надавались до контролюючого органу. До того ж апелянт наголошує на відсутності правових підстав для зобов`язання ДПС здійснити реєстрацію спірного розрахунку коригування саме датою подання, з огляду на його передчасність.

31.01.2022р. (вхід. № 2304/22) від ТОВ «Прокар Трейдінг» до суду надійшов письмовий відзив на апеляційну скаргу, у якому вказує про хибність доводів податкового органу, просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, мотивуючи тим, що зазначені апелянтом у скарзі твердження про ненадання Товариством первинних документів задля реєстрації розрахунку коригування № 40 до податкової накладної є хибним, адже ТОВ «Прокар Трейдінг» отримавши квитанцію про зупинення реєстрації зазначеного розрахунку коригування надало до контролюючого органу: - на підтвердження придбання продукції - договори постачання, додатки, доручення, видаткові накладні, товарно-транспортні накладні, оприбуткування на склад покупця, податкові накладні та квитанції про їх реєстрацію, а також документи на підтвердження оплати придбаної продукції (банківські виписки);- на підтвердження подальшого продажу продукції: договори постачання, додатки, доручення, видаткові накладні, товарно-транспорті накладні та документи на підтвердження оплати придбаної продукції (банківські виписки);- на підтвердження наявності підстав для коригування - накладну на повернення товару; на підтвердження «реальності» господарської діяльності Позивача: протокол загальних зборів учасників позивача, накази на директора та комірника, штатні розписи, договори, договори оренди складських приміщень, договори перевезення вантажів автомобільним транспортом. Однак, приймаючи спірне рішення про відмову у реєстрації розрахунку коригування №40 від 13.02.2020р. до податкової накладної, відповідачем не було визначено конкретних документів, які начебто не було надано платником, а також не зазначено підстав для неврахування наданих Товариством документів, що в свою чергу свідчить про необґрунтованість прийнятого рішення.

За приписами ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Колегія суддів вважає, що справу можливо розглянути без повідомлення учасників справи в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами у відповідності до ч. 1 ст. 311 КАС України.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Як встановлено судом першої інстанції, позивач мав господарські відносини з ТОВ «Розетка.УА». В рамках здійснення власної господарської діяльності по цим взаємовідносинам, позивачем складено та направлено для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних ПН/РК №40 від 13.02.2020 року.

Вказаний документ №40 від 13.02.2020 року прийнято, реєстрація зупинена.

У квитанції зазначено, що відповідно до п.201.16 ст. 201 Податкового кодексу України, реєстрація ПН/РК від 13.02.2020 року № 40 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. Платник податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Разом з цим, запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

На виконання вимог контролюючого органу позивачем до ДПС було направлено повідомлення про подання пояснень та копій, документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію якої зупинено, проте, 09.02.2021 року Комісій регіонального рівня прийняла рішення № 2389279/39188812 про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі додаткових накладних №40 від 13.02.2020 р. з підстави ненадання платником податків копій документів, а саме: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження, продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних (документи, які не надано підкреслити).

Не погоджуючись з прийнятим рішенням № 2389279/39188812 від 09.02.2021 року позивач звернувся до суду з даним позовом.

Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції виходив з того, що надані позивачем документи підтверджували фактичне здійснення операції з постачання товару на адресу контрагента, кількісні та вартісні показники цих операцій і були достатніми для реєстрації розрахунку коригування до податкової накладної. З огляду на неконкретність вимог контролюючого органу про надання документів, рішення про відмову у реєстрації розрахунку коригування не відповідає критерію обґрунтованості, а відтак прийшов до висновку про скасування спірного рішення та зобов`язав відповідача зареєструвати розрахунок коригування датою його подання.

Перевіряючи законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення суду першої інстанції, колегія суддів виходить з наступного.

Згідно з ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

В силу вимог ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно приписів п. 201.1 ст. 201 Податкового кодексу України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

У відповідності до п.201.7. ст.201 ПК України, податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).

Згідно з п.192.1 ст.192 ПК України, якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податку, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних: 1) постачальником (продавцем) товарів/послуг, якщо передбачається збільшення суми компенсації їх вартості на користь такого постачальника або якщо коригування кількісних та вартісних показників у підсумку не змінює суму компенсації; 2) отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, для чого постачальник надсилає складений розрахунок коригування отримувачу.

Пунктом 201.10 статті 201 ПК України визначено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Відповідно до п.2 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року № 1246 (далі - Порядок №1246), - розрахунок коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної (далі - розрахунок коригування) - електронний документ, який складається платником податку до податкової накладної відповідно до вимог Кодексу в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Згідно пункту 12 Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних» №1246, після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування,платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування,що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації / зупинення реєстрації / відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування;дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

В силу приписів п. 13 Порядку № 1246, за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

У відповідності до п.201.16 ПК України, реєстрація податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

У разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних платнику податку протягом операційного дня контролюючий орган в автоматичному режимі надсилає (в електронному вигляді у текстовому форматі) квитанцію про зупинення реєстрації такої податкової накладної/розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: а) порядковий номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; б) визначення критерію(їв) оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, на підставі яких було здійснено зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування; в) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та/або копії документів (за вичерпним переліком), достатніх для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію такої податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Вичерпний перелік таких документів у розрізі критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

В силу приписів пп.201.16.2. п.201.16. ст.201 ПК України письмові пояснення та/або копії документів, зазначені у пп. "в" пп.201.16.1 цього пункту, платник податку має право подати до контролюючого органу за основним місцем обліку такого платника податку протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного у такій податковій накладній/розрахунку коригування. Такі документи передаються контролюючим органом за основним місцем обліку платника податку не пізніше наступного робочого дня з дня їх отримання до комісії центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику.

11.12.2019 Кабінетом Міністрів України прийнято постанову №1165 (набрання чинності, відбулась 01.02.2020), якою затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (надалі - Порядок №1165).

Пунктом 3 Порядку №1165 визначено, що податкові накладні/розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності визначеним у цьому пункті ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування (далі - ознаки безумовної реєстрації).

Згідно з п. 4 Порядку № 1165 у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у пункті 3 цього Порядку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування не зупиняється в Реєстрі.

Вимогами п. 5 Порядку №1165 передбачено, що платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна / розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Відповідно до вимог п. 6 Порядку №1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку, комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Як встановлено п.7 Порядку № 1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної / розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної / розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.

Відповідно до п. 10 Порядку №1165 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації (п. 11 Порядку №1165).

Комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (п. 25 Порядку № 1165).

Колегією суддів з матеріалів справи встановлено, що за фактом укладення договору поставки №2018/396 від 12.10.2018 року укладеного позивачем з ТОВ «Розетка.УА», ТОВ «Прокар Трейдінг» складено податкову накладну №747 та видаткову накладну №773, та товарно-транспорту накладну від 29.10.18 №773.

Податкова накладна №747 була зареєстрована у ЄРПН.

В подальшому, поставлений ТОВ «Прокар Трейдінг» на адресу ТОВ «Розетка.УА» товар, був частково повернений, а саме було повернуто - щітка торцева посилена 100мм М14х2 у кількості 9шт, вартістю 47,50, на загальну суму з урахуванням податку на додану вартість - 513,00 грн.

У зв`язку із поверненням частково товару, було виписано розрахунок коригування №40 від 13.02.2020р. до податкової накладної №747 та накладна на повернення товару № від 13.02.2020р.

Сторонами не заперечується, що вказаний розрахунок коригування №40 було направлено на реєстрацію до ЄРПН, однак його реєстрація була зупинена з підстав відповідності платника податку на додану вартість, яким його складено, п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку та запропоновано ТОВ «Прокар Трейдінг» надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК.

Слід зазначити, що на момент формування квитанції, якою зупинено реєстрацію розрахунку коригування №40 до податкової накладної №747, критерії ризиковості визначені додатком 1 до Порядку №1165.

Так, у додатку 1 до Порядку №1165 визначено Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, зокрема п. 8 застосовується у разі наявної у контролюючого органу податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Отже, застосування п. 8 Критеріїв передбачає наявність певної інформації.

Проаналізувавши наведені вище положення, дослідивши наявні у матеріалах справи письмові докази, апеляційний суд звертає увагу на те, що в порушення вимог п.п. 10, 11 Порядку №1165, в квитанції про зупинення реєстрації розрахунку коригування не зазначено належної мотивації підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податку відповідно до п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість.

В даному випаду, у частині зазначення критерію, відповідач послався лише на номер пункту та чітко не конкретизував, про який саме ризик платника податку йдеться.

Вживання ж податковим органом загального посилання на п. 8 Критеріїв ризиковості платника податків, на переконання судової колегії, є неконкретизованим та призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомлений про необхідність надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, а не будь-яких на власний розсуд.

До того ж, судова колегія звертає увагу й на те, що зупиняючи реєстрацію розрахунку коригування №40 до податкової накладної №747, відповідачем не зазначалось конкретного переліку необхідних для його реєстрації документів, які повинен був надати платник податків, на що обґрунтовано звернув увагу суд попередньої інстанції.

В свою чергу, колегія суддів вважає за необхідне звернути увагу на те, що не визначення податковим органом у квитанції про зупинення податкової накладної конкретного переліку необхідних документів суперечить визначеним вимогам чинного законодавства, з посиланням на перелік обов`язкової інформації, яка в силу приписів наведених вище нормативних актів, фіксується в рамках квитанції про зупинення ПН/РК, оскільки можливість надання платником податку вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення фіскальним органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків.

Вказані недоліки квитанції про зупинення розрахунку коригування, окрім того, що характеризують рішення як необґрунтовані, ще й фактично ставлять платника податку у стан невизначеності у питанні документального спростування, існуючих на думку контролюючого органу, ризиків.

Відтак, допущені державним органом помилки не можуть виправлятись за рахунок осіб, яких вони стосуються, які не можуть покладати на таких осіб тягар відповідальності.

Попри це, як свідчать наявні у справі докази, ТОВ «Прокар Трейдінг» намагалось виконати вимоги щодо подання документів.

Механізм прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, реєстрацію яких відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України, визначено наказом Міністерства фінансів України від 12 грудня 2019 року №520, яким затверджено Порядок прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (надалі - Порядок №520).

Як визначено пунктами 2-5 Порядку №520, прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - комісія регіонального рівня).

Комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу.

У разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі.

Перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати:договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні;розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

У відповідності до п.6 Порядку №520, письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній/розрахунку коригування. Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних / розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні/розрахунки коригування складено на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних/розрахунках коригування відображено однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг (ДКПП).

Згідно з п. 7 Порядку №520, письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку подає до ДПС в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Відповідно до п.п. 9, 11 Порядку №520 письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня.

Комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі; та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку; та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

В даному випадку, як встановлено судом апеляційної інстанції, отримавши квитанцію про зупинення реєстрації розрахунку коригування №40 до податкової накладної №747, на вимогу податкового органу ТОВ «Прокар Трейдінг» надало письмові пояснення щодо направленого попередньо на реєстрацію розрахунку коригування №40 до податкової накладної №747, реєстрацію якого було зупинено та копії документів, зокрема: Договір ТОВ «Метр-1» - ТОВ «Прокар Трейдінг» №4 від 01.05.2019р., договір на перевезення вантажу №1 від 02.01.1454 ТОВ «Прокар Трейдінг» - ФОП ОСОБА_1 , договір на перевезення вантажу від 02.01.15 №2 ТОВ «Прокар Трейдінг» - ФОП ОСОБА_2 , договір на перевезення вантажу №15 від 02.06.14 ТОВ «Кредо-Транс» - ТОВ «Прокар Трейдінг», наказ на комірника №3-ОД від 31.12.2016. виписка банку лютий ТОВ «Прокар Трейдінг» б/н від 29.02.2020р., штатні розпис б/н від 16.11.2019р., від 01.01.2020р., протокол №2 загальних зборів учасників (засновників) ТОВ «ПрокарТрейдінг» від 08.11.2016р., наказ №67-К_д від 09.11.2016 на директора Товариства, договір поставки №2018 396 від 12.10.2018р. ПрокарТрейдінг - Розетка.УА, видаткова накладна №773 від 29.10.2018р., квитанція до додатку №2 №40, податкова накладна №747 від 29.10.2018р., квитанція № від 14.11.2018р. до накладної №747, пояснення стосовно підтвердження інформації до розрахунку коригування №40 від 13.10.2020р., повернення № від 13.02.2020р., додаток №2 №40 від 13.02.2020р., договір поставки № 16/10/18/П2 від 16.10.2018р. ТОВ «Промтариф» - ТОВ «Прокар Трейдінг» з додатком та дорученням, видаткова накладна №1 від 16.10.2018р., товарно-транспортна накладна № 1 від 16.10.2018р., податкова накладна №1 від 16.10.2018р., оприбуткування №1610181, квитанція № від 07.11.2018р. до накладної №1.

Факт подання вказаних пояснень та документів підтверджується зокрема документами довільного формату.

У своїх поясненнях Товариство зауважило, що розрахунок коригування №40 до податкової накладної №747, було складено та направлено на реєстрацію у зв`язку зі частковим поверненням ТОВ «Розетка.УА» товару, поставленого ТОВ «Прокар Трейдінг» за договором № 2018/396 від 12.10.2018р. Товар, який1 поставлявся був придбаний у ТОВ «Промтариф».

Однак, не зважаючи на надані Товариством документи, контролюючим органом спірним рішенням № 2389279/39188812 від 09.02.2021р., було відмовлено у реєстрації розрахунку коригування №40 до податкової накладної №747.

Товариство позивача в свою чергу направило скаргу на вищевказане рішення контролюючого органу до ДПС України, яку було залишено без задоволення рішенням №8285/39188812/2.

Надаючи оцінку правомірності прийняття відповідачем спірного у справі рішення, колегія суддів звертає увагу на те, що підставою для відмови у реєстрації розрахунку коригування №40 зазначено: ненадання платником копій документів: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури /інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних (документи, які не надано, підкреслити).

При цьому, доводи апеляційної скарги фактично зводяться до того, що судом першої інстанції не у повній мірі було встановлено обставини у справі та не надано належної оцінки тому, що Товариством не було надано всіх необхідних документів первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні. Також, апелянт зазначав про надання до суду документів, які не надавались до контролюючого органу.

Однак, колегія суддів оцінює такі твердження та висновки контролюючого органу критично, оскільки як було вказано вище та вірно встановлено судом першої інстанції первинні документи щодо підтвердження інформації, зазначеної у розрахунку коригування №40, що направлявся на реєстрацію до ЄРПН/РК податковому органу надавались. Жодних зауважень з приводу наданих документів та пояснень відповідачами у справі, ані під час прийняття спірного у справі рішення про відмову у реєстрації розрахунку коригування, ані під час розгляду судом першої інстанції цієї справи не зазначалось. Про такі не йдеться й у апеляційній скарзі.

З огляду на викладене, апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що позивачем надано належним чином оформленні первинні документи на підтвердження господарських операцій з ТОВ «Розетка.УА».

Водночас, слід також зазначити, що зміст наданих позивачем контролюючому органу документів, поза розумним сумнівом, дає можливість підтвердити інформацію, зазначену Товариством у розрахунку коригування №40 до податкової накладної №747, а також встановити зміст і обсяг господарської операції, відображеної у зазначеному розрахунку коригування, перелік наданих платником документів відповідає п. 5 Порядку №520, жодних зауважень з приводу складання/оформлення наданих Товариством документів з порушенням вимог законодавства, контролюючим органом не вказується.

Отже, така підстава для прийняття спірного у справі рішення податкового органу як ненадання первинних документів, повністю спростовується матеріалами справи.

Суд апеляційної інстанції також звертає увагу на те, що здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. Здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Між тим, з огляду на встановлені спірні обставини даної справи, колегія суддів дійшла переконання, що оскаржуване рішення фіскального органу не відповідає критеріям чіткості та зрозумілості актів індивідуальної дії, та породжують їх неоднозначне трактування, що в свою чергу впливає на можливість реалізації права або виконання обов`язку платником податків виконати юридичне волевиявлення суб`єкта владних повноважень.

Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності, про що було вірно встановлено судом першої інстанції.

Із наведеного слідує, що контролюючим органом визначено загальні підстави прийняття рішення про відмову у реєстрації розрахунку коригування та не зазначено конкретної інформації щодо причин та підстав його прийняття, не було сформовано конкретних вимог щодо необхідності подання вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання РК до податкової накладної, не зазначено яких саме документів не надано та яких саме документів не вистачає для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних, не вказано про будь-які недоліки поданих пояснень та документів платником.

Згідно з правовими висновками постанови Верховного Суду від 02 липня 2019 року по справі №140/2160/18 (адміністративне провадження №К/9901/13662/19) загальними вимогами, які висуваються до акта індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

У пункті 75 постанови Верховного Суду від 17 грудня 2018 року по справі №509/4156/15-а (адміністративне провадження №К/9901/7504/18) міститься правовий висновок, у силу якого адміністративний суд під час перевірки правомірності рішення суб`єкта владних повноважень, повинен надати правову оцінку тим обставинам, які стали підставою для його прийняття та наведені безпосередньо у цьому рішенні, а не тим, які в подальшому були виявлені суб`єктом владних повноважень для доведення правомірності ( виправдання ) свого рішення.

Відтак, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що оскаржуване рішення контролюючого органу не відповідає вимогам умотивованості, адже містить лише загальне твердження про ненадання платником первинних документів, хоча у дійсності копії таких документів передані платником до контролюючого органу і реальність відомостей цих документів, а також правильність їх складання не була поставлена контролюючим органом під сумнів та більше того - не була спростована.

Твердження апелянта про те, що платником були надані до суду документи, що не надавались до контролюючого органу для прийняття рішення про реєстрації розрахунку коригування №40 спростовуються наявними у матеріалах справи письмовими доказами, а саме документами довільного формату, складеними щодо прийняття від ТОВ «Прокар Трейдінг» пояснень та первинних документів.

Посилання контролюючого органу на висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 14.05.2019р. у справі № 825/3990/14 колегія суддів відхиляє, позаяк у межах розгляду зазначеної справи розглядались правомірність прийняття податковим органом податкових повідомлень-рішень, прийнятих за наслідками проведених податкових перевірок платників податків.

Предметом же розгляду даної справи є лише правомірність прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної, направленої платником для реєстрації в ЄРПН. В даному випадку перевірка платника ТОВ «Прокар Трейдінг» з питань правильності формування даних податкового обліку, або інші заходи контролю, не здійснювались, питання щодо реальності господарських операцій, відображених у розрахунку коригування №40 від 13.02.2020р. тощо, не проводилась податковим органом.

До того ж, при реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, фактично проводиться моніторинг операції чи платника податків лише за зовнішніми (формальними) критеріями. Тому під час розгляду справи суд не робить висновків щодо реальності операцій за участю позивача, а лише оцінює наявність чи відсутність підстав для реєстрації податкової накладної. При цьому здійснення моніторингу відповідності ПН/РК критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. Здійснення такого моніторингу не повинно підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу (аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 21.05.2020 року у справі №0940/1240/18).

Відтак, аналіз господарських операцій між позивачем та його контрагентами повинен досліджуватись під час здійснення податкового контролю, що відповідно до п. 61.1 ст. 61 ПК України включає в себе систему заходів, які вживаються контролюючим органом з метою контролю в тому числі правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів.

Оцінюючи вищевикладені обставини, апеляційний суд вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції про те, що рішення №2389279/39188812 від 09.02.2021р не відповідає критеріям чіткості та зрозумілості актів індивідуальної дії, прийняте без належних для цього правових підстав, а тому воно підлягає скасуванню, а позовні вимоги задоволенню.

Згідно ч.3 ст.245 КАС України, у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Пунктом 20 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 року №1246 встановлено, що у разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Враховуючи, що судом вірно було встановлено відсутність у контролюючого органу правових підстав для відмови у реєстрації розрахунку коригування ТОВ «ПРОКАР ТРЕЙДІНГ» № 40 від 13.02.2020р. шляхом прийняття відповідного рішення, колегія суддів погоджується з обраним судом попередньої інстанції способом захисту порушеного права позивача шляхом зобов`язання ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних зазначений вище розрахунок коригування.

Задоволення вказаної вимоги, на переконання колегії суддів, є дотриманням судом гарантій на те, що права позивача, за захистом яких він звернувся до суду, будуть відновлені, у зв`язку із чим колегією суддів оцінюються критично твердження апелянта про необхідність у даному випадку обрання іншого способу захисту порушеного права, зокрема й шляхом зобов`язання повторно розглянути питання реєстрації розрахунку коригування ТОВ «ПРОКАР ТРЕЙДІНГ» № 40 від 13.02.2020р.

При цьому, апеляційний суд дослідивши наявні у справі письмові докази та доводи сторін, не вбачає обставин, які б унеможливлювали реєстрацію вказаного розрахунку коригування.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Судове рішення відповідає зазначеним вимогам ст. 242 КАС України.

Інші доводи апеляційної скарги є несуттєвими, встановлених обставин справи та висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи.

Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «RuizTorija v. Spain» від 9 грудня 1994 року, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Відповідно до статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно зі ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів та у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідачем не доведено за встановлених спірних обставин справи правомірність прийняття спірного рішення про відмову у реєстрації розрахунку коригування.

Колегія суддів підтверджує, що судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи та ухвалено рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, у зв`язку з чим підстави для його скасування відсутні.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Враховуючи все вищевикладене, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи та ухвалено судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, тому, відповідно до ст.316 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції залишає вказану апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін.

Керуючись ст. ст. 241-243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 326, 328 КАС України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС в Одеській області - залишити без задоволення.

Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 22 вересня 2021 року у справі № 420/12541/21 - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий суддя Танасогло Т.М.
Судді Градовський Ю.М. Шеметенко Л.П.