Справа № 216/2429/21
Суддя: БУТЕНКО М. В.
Дата ухвалення: 2022-04-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 216/2429/21
провадження 2-а/216/11/22
УХВАЛА

Іменем України

05 квітня 2022 року місто Кривий Ріг

Центрально-Міський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі: головуючого - судді Бутенко М.В.,

за участю:

секретаря судового засідання Кравець А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Кривому Розі адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до виконавчого комітету Центрально-Міської районної у місті ради в особі адміністративної комісії при виконавчому комітеті Центрально-Міської районної у місті ради, про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області перебуває адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 до виконавчого комітету Центрально-Міської районної у місті ради в особі адміністративної комісії при виконавчому комітеті Центрально-Міської районної у місті ради, про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Позивач у судові засідання, призначені о 11.00 год 13 жовтня 2021 року, о 10.15 год 29 листопада 2021 року, о 16.15 год 09 лютого 2021 року та о 09.45 год 05 квітня 2022 року не з`явився про дату, час та місце проведення яких сповіщався належним чином, про причини своєї неявки суд не повідомив. Письмових заяв від нього не надходило.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вирішуючи питання про залишення позовної заяви без розгляду судом враховується наступне.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 44 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У розумінні Кодексу адміністративного судочинства України позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду. Тому, будучи ініціатором судового розгляду справи, позивач насамперед має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права. При цьому визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

На підставі ч. 5 ст. 205 КАС України, у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 240 ЦПК України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

У даному випадку судом встановлена повторна неявка позивача в судові засідання призначені на 09.02.2021 та 05.04.2022, що має наслідком залишення позову без розгляду.

Застосовуючи до позивача процесуальні наслідки його повторної неявки у судове засідання, суд бере до уваги положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), згідно з якими кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, а також враховує практику Європейського Суду з прав людини, яка є джерелом права.

Зокрема, одним із аспектів гарантії справедливого судочинства, які містить стаття 6 Конвенції, є доступ до суду. Європейський Суд з прав людини у справі Bellet v. Frаnсе зазначив, що рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві.

Разом з тим, таке право не є абсолютним, оскільки забезпечивши право особи на звернення до суду, держава покладає на таку особу певні обов`язки, які пов`язані із реалізацією такого права. Однією складовою гарантованого Конвенцією права на доступ до суду є розумний строк розгляду справи, який пов`язаний не лише із правовою та фактичною складністю справи, але й поведінкою заявника. Оцінюючи поведінку заявника з позиції Європейського Суду слід брати до уваги в тому числі і факти невиконання ним процесуальних обов`язків, наприклад, неодноразові неявки в судове засідання без поважних причин, а також не повідомлення суду про причини такої неявки.

Тобто, право особи на доступ до суду перебуває у безпосередньому взаємозв`язку із виконанням тих обов`язків, які покладаються на заявника при реалізації ним своїх прав.

Безпідставна неявка позивача у судові засідання, неповідомлення суду про поважність причин неприбуття до суду, невжиття будь-яких інших активних дій пов`язаних із використанням власних процесуальних прав, в контексті норм національного законодавства, позбавляють суд можливості здійснювати розгляд справи та призводять до порушення розумних строків її вирішення.

Таким чином, суд визнає, що позивач повторно не з`явився до суду без поважних причин та не повідомив про причини своєї неявки, заява про розгляд справи за його відсутності до суду не надходила, у зв`язку з чим суд приходить до висновку про необхідність залишення позову без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ч. 5 ст. 205, ч. 4 ст. 229, п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України, суд -

постановив:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до виконавчого комітету Центрально-Міської районної у місті ради в особі адміністративної комісії при виконавчому комітеті Центрально-Міської районної у місті ради, про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення залишити без розгляду.

Ухвала суду може бути оскаржена до Третього апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня її оголошення, а у разі її постановлення без участі особи, яка її оскаржує - протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя М.В.БУТЕНКО