Справа № 420/2039/22
Суддя: Лук'янчук О.В.
Дата ухвалення: 2022-04-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

12 квітня 2022 р. Справа № 420/2039/22

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого - Лук`янчук О.В.

суддів - Бітова А.І.

- Ступакової І.Г.

розглянувши у порядку письмового провадження в місті Одесі заяву ОСОБА_1 про відвід суддів: Лук`янчук О.В., Бітова А. І., Ступакової І. Г. у справі №420/2039/22, -

В С Т А Н О В И Л А :

В провадженні П`ятого апеляційного адміністративного суду перебуває апеляційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 15.02.2022 р.

Відповідно до протоколу автоматичної розподілу судової справи між суддями справу розподілено на колегію суддів: Лук`янчук О. В., Бітова А. І., Ступакової І. Г.

Ухвалами П`ятого апеляційного адміністративного суду відкрито провадження по справі та справу призначено до розгляду у порядку письмового провадження відповідно до ч. 1, 2 ст. 312 КАС України.

11.04.2022 року на адресу суду від ОСОБА_1 надійшла заява про відвід колегії суддів: Лук`янчук О. В., Бітова А. І., Ступакової І. Г.

В обґрунтування даної заяви зазначено про те, колегія суддів підлягає відводу на підставі п. 1, ч. 2 ст. 36 КАС України, оскільки у апелянта виникають сумніви не тільки у неупередженості , а й в доцільності подальшого перебування суддів не тільки на посадах, а й на волі. При цьому образливо характеризуючи у процесуальних документах, які він подав до суду суддів по справі, вказує, що така неупередженість виникли у зв`язку з тим, що він має право брати участь у судових засіданнях.

Розглянувши подану заяву, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Згідно ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно п. 9 ч. 3 ст. 2 КАС України неприпустимість зловживання процесуальними правами є однією з основних засад (принципів) адміністративного судочинства.

Відповідно до п.1 ч. 5 КАС України учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу.

При цьому, ч.ч. 1, 2 ст.45 КАС України також передбачено, що учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватись процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно ч. 3 ст. 45 КАС України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

За приписами ч. 4 ст. 45 КАС України суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами, суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Колегія суддів вважає за необхідне зауважити на тому, що образливі та лайливі слова, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ані в заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ані у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Так, колегія суддів зазначає, що в постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 березня 2019 року (справа № 9901/34/19) зазначено, що нецензурна лексика, образливі та лайливі слова, символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Використання учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій свідчать про очевидну неповагу до честі, гідності цих осіб з боку осіб, які такі дії вчиняють. Ці дії суперечать основним засадами (принципами) адміністративного судочинства, а також його завданню. З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 45 КАС України.

Крім того, в постанові від 7 квітня 2021 року у справі № 9901/23/21 Велика Палата Верховного Суду звернула увагу на те, що саме з метою виконання завдання адміністративного судочинства сторона у справі має користуватися процесуальними правами, сприяючи тим самим суду у здійсненні правосуддя. Отож, якщо особа здійснює певну процесуальну дію не з цією метою, а для досягнення інших цілей (зокрема, образити, принизити учасників судового процесу, їхніх представників, суд, виявити до них і до їхніх дій власні негативні емоції), така особа виходить за межі дійсного змісту відповідного процесуального права, тобто зловживає ним. Правова система має бути спроможною ефективно захистити себе від цих дій. І саме на такий захист спрямовані заходи, які суд застосовує через зловживання учасником судового процесу процесуальними правами. Відповідні заходи передбачені у частинах третій і четвертій статті 45, частині восьмій статті 139, частині першій статті 144, пункті 5 частини першої статті 145, статті 149 КАС України.

Дії учасників судового процесу та їхніх представників мають не лише за формою, але й за змістом відповідати завданню адміністративного судочинства. Зміст права на справедливий суд несумісний зі свідомим виявом учасником судового процесу чи його представником неповаги до честі, гідності, репутації іншого учасника, представника, суду тощо. Тому суди не повинні розглядати справи, в яких особа, яка ініціювала судовий процес, використовує її процесуальні права на шкоду іншим учасникам судового процесу й інтересам правосуддя.

У процесуальних відносинах, намагаючись донести певну думку до суду, учасники судового процесу, їхні представники, інші особи мають ретельно підбирати слова, а також з обережністю виявляти емоції щодо інших учасників, їхніх представників, суду, осіб, які не беруть участь у судовому процесі. Суд не повинен толерувати використання нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів, зокрема для надання характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям). Такі слова та символи не можна використовувати ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їхніх представників

Обґрунтування позову, апеляційної скарги або будь-якої іншої заяви до суду з використанням наведених позивачем висловлювань виходить за межі нормальної, коректної та легітимної критики, що, в розумінні Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) констатується як зловживання правом на подання заяви. Так, цей Суд, застосовуючи підпункт "а" пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, Суд вказав на зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживав образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див. ухвали щодо прийнятності у справах "Шенбк проти Чеської Республіки" від 14 травня 2004 року, заява № 67208/01, "GERARD DURINGER and FOREST GRUNGE проти Франції" від 4 лютого 2003 року, заяви № 61164/00 і № 18589/02, "GUNTIS APINIS проти Латвії" від 20 вересня 2011 року, заява № 46549/06).

Так, відповідно до ч.3 ст. 45 якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Як встановлено апеляційним судом та підтверджується матеріалами справи, обґрунтування вимог його заяви про відвід складу суду П`ятого апеляційного адміністративного суду зводяться здебільшого до образливих тверджень на адресу суду, використання яких, на думку колегії суддів, є неприпустимим, а тому колегія суддів вважає такі дії ОСОБА_1 зловживанням процесуальними правами, а тому наявні підстави для повернення заяви про відвід на підставі ч. 3 ст. 45 КАС України.

Клопотання ж позивача стосовно розгляду його заяви про відвід у відкритому судовому засіданні, у режимі відеоконференції задоволенню не підлягає, у зв`язку з тим, що наявні підстави для повернення заяви про відвід.

Керуючись ст. ст. 31, 36, 37, 39, 40, 248, 321, 325, 328 КАС України, колегія суддів-

У Х В А Л И Л А:

Визнати зловживанням процесуальними правами та такою, що суперечать завданню адміністративного судочинства заяву ОСОБА_1 , яка містять образливі висловлювання та необґрунтовані звинувачення, що дискредитують судові органи України та їх посадових осіб.

Заяву про відвід колегії суддів, подану ОСОБА_1 , на підставі ч. 3 ст. 45 КАС України повернути заявнику.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення, та може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст. 329 КАС України.

Головуючий суддя: О.В. Лук`янчук

Суддя: А.І. Бітов

Суддя: І.Г. Ступакова