Справа № 240/30562/21
Суддя: Лавренчук Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2022-04-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
категорія 106020000
Житомирський окружний адміністративний суд у складі:
судді Лавренчук О.В.,
розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області про визнання протиправним та скасування наказу,
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області у якому просить визнати протиправним та скасувати Наказ Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області №589-к від 24.09.2021 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 у виді оголошення догани".
В обґрунтування позовних вимог вказує, що на підставі службової записки заступника начальника Управління - начальника відділу інформаційного забезпечення державного земельного кадастру Управління державного земельного кадастру Ірини Голдун від 10.08.2021 №1703/3-21-0.2, 16.06.2021 в.о начальник Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області виніс наказ №485-к про порушення дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 . В зв`язку з чим утворено дисциплінарну комісію. При цьому участь у засіданні дисциплінарної комісії позивача не забезпечено. Вказує, що 24.09.2021 в.о. начальника Головного управління Держгеокадастру в Житомирській області виніс наказ №589-к, який позивач вважає протиправним, необґрунтованим та таким, що підлягає скасуванню. Зазначає, що чинне законодавство не обмежує право на приватизацію земельної ділянки у зв`язку із відмовою суміжного землекористувача від підписання акта погодження меж земельних ділянок, що свідчить про відсутність таких перешкод для завершення процедури приватизації земельної ділянки. Посилаючись на норми Інструкції про встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості), затвердженої наказом Державного комітету України із земельних ресурсів від 18 травня 2010 року №376 позивач вважає, що перевірка дотримання правил встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) на стадіях, що передують затвердженню документації, не ґрунтується на вимогах чинного законодавства. Окрім того, в обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що в порушення вимог Закону №889, до складу дисциплінарної комісії не було включено жодного представника профспілкової організації або представника службовців обраного на зборах в зв`язку з чим вважаю таку комісію не правомочною через відсутність необхідного кворуму, а у спірному наказі не конкретизовано, за яке саме порушення позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності, та у чому саме полягає невиконання посадових обов`язків. Вважає оскаржуваний наказ таким, що порушує права та інтереси позивача. Просить позов задовольнити.
Ухвалою судді Житомирського окружного адміністративного суду від 21 жовтеня 2021 року відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче засідання на 10.11.2021.
До суду 10.11.2021 надійшло клопотання представника відповідача про відкладення підготовчого засідання. Позивач у судове засідання 10.11.2021 не прибув.
Підготовче засідання відкладено на 01.12.2021.
У підготовче судове засідання 01.12.2021 прибули представники сторін. Оголошено перерву до 23.12.2021 для надання часу представнику позивача ознайомитись з відзивом на позовну заяву та надання відповіді на відзив.
Відділом документального забезпечення суду 09.12.2021 зареєстровано клопотання представника відповідача про долучення до матеріалів адміністративної справи копій документів.
Відповідь на відзив надійшла до суду 10.12.2021. Заперечуючи викладені у відзиві обставини та законодавче обґрунтування правомірності оскаржуваного позивачем наказу, позивач вказує, що про те, що відбувається дисциплінарне стягнення відносно нього дізнався за три години до початку засіданні комісії в телефонному режими, в зв`язку з чим на електрону адресу управління персоналом було надіслано від руки написану заяву, про ознайомлення мене з матеріалами дисциплінарної справи з наданням копій, та повідомив, що для забезпечення моєї участі при розгляді дисциплінарної справи слід видати наказ безпосереднього керівника про відрядження до м. Житомир, так як безпосереднім місцем моєї роботи є смт. Черняхів Житомирського району, та відповідно покидати робоче місце без наказу безпосереднього керівника буде порушенням трудового законодавства, при цьому на свою електрону адресу з неофіційної електронної пошти відповідача за 2 години до початку засідання дисциплінарної комісії отримав копію матеріалів дисциплінарної справи, при цьому не мав достатньо часу щоб з ними ознайомитись та надати обґрунтовані пояснення по суті справи. Щодо посилання відповідача на Рішення 9 сесії Черняхівської селищної ради 8 скликання від 11.06.2021 яким земельну ділянку з кадастровим номером 325656800:04:000:0032 включено до переліку земельних ділянок комунальної власності селищної ради для продажу права оренди на земельних торгах у формі аукціону та на скасування мною як ДКР реєстрації такої ділянки в зв`язку з її поділом позивач зауважує, що п. 24 Перехідних положень Земельного кодексу визначено , що з дня набрання чинності цим пунктом землями комунальної власності територіальних громад вважаються всі землі державної власності, розташовані за межами населених пунктів у межах таких територіальних громад, крім земель: е) визначених у наданих до набрання чинності цим пунктом дозволах на розроблення проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок, наданих органами виконавчої влади з метою передачі земельних ділянок у постійне користування державним установам природно-заповідного фонду, державним лісогосподарським та водогосподарським підприємствам, установам та організаціям, якщо рішення зазначених органів не прийняті.
Заперечення відповідача надійшли до суду 23.12.2021.
У зв`язку з необхідністю витребування додаткових доказів, у підготовчому засіданні 23.12.2021 оголошено перерву до 12.01.2022.
Клопотання відповідача по долучення доказів надано до суду 24.12.2021.
Протокольною ухвалою, постановленою без виходу до нарадчої кімнати та занесеною секретарем до протоколу судового засідання 12.01.2022 відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача про виклик та допит свідка.
Ухвалою суду від 13.01.2022 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду на 31.01.2022.
Розглянувши подані сторонами документи та матеріали, заслухавши пояснення представника позивача та заперечення представника відповідача, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення на них, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд протокольною ухвалою від 31.01.2022 постановив подальший розгляд справи здійснювати у порядку письмового провадження.
У період із 21.02.2022 по 25.02.2022 головуюча суддя перебувала у відпустці.
Указом Президента України №64/2022 введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.
У період із 07.03.2022 по 08.04.2022 головуюча суддя перебувала у відпустці.
Встановлено, що із червня 2017 року позивач працює на посаді начальника відділу у Черняхівському районі Головного управління Держгеокадастру в Житомирській області.
Наказом Головного управління Держгеокадастру в Житомирській області №299-к від 03.06.2021 на ОСОБА_1 покладено виконання обов`язків державного кадастрового реєстратора відділу у Черняхівському районі Головного управління Держгеокадастру в Житомирській області.
На підставі службової записки заступника начальника Управління - начальника відділу інформаційного забезпечення державного земельного кадастру Управління державного земельного кадастру від 10.08.2021 №1703/3-21-02 було прийнято наказ №485-к від 16.08.2021 "Про порушення дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 "" яким наказано: "1.Порушити дисциплінарне провадження стосовно ОСОБА_1 , начальника Відділу у Черняхівському районі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області, з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні посадових обов`язків та інших вимог, встановлених Законом України «Про державну службу» та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосовано дисциплінарне стягнення. 2. Утворити Дисциплінарну комісію з розгляду дисциплінарних справ Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості".
Як вбачається з протоколу №28 від 19.08.2021, було обрано голову, секретаря та доповідача Дисциплінарної комісії по дисциплінарному провадженню стосовно державного виконавця ОСОБА_1 (а.с. 92-94).
У поясненнях безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 від 25.08.2021 зазначено, що вказані у службовій записці від 10.08.2021 №1703/3-21-0.2 обставини щодо можливого порушення норм чинного законодавства ОСОБА_1 потребують з`ясування та дослідження під час дисциплінарного провадження (а.с. 44-45).
З матеріалів адміністративної справи вбачається, що 14.09.2021 було складено Акт про ненадання пояснень та відсутність державного виконавця, стосовно якого порушено дисциплінарне провадження, на засіданні Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Головного управління Держгеокадастру в Житомирській області.
Як вбачається з Протоколу №34 від 14.09.2021, за результатом розгляду дисциплінарного провадження, порушеного наказом Головного управління від 16.082021 №485-к, Дисциплінарна комісія рекомендувала керівнику Головного управління Держгеокадастру в Житомирській області застосувати до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді оголошення догани.
У поданні Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області за результатами розгляду дисциплінарної справи стосовно державного виконавця ОСОБА_1 від 16.09.2021 рекомендовано в.о. начальника Головного управління Держгеокадастру в Житомирській області застосувати до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді оголошення догани (а.с. 52-62).
З матеріалів адміністративної справи вбачається, що позивача було повідомлено про дату внесення суб`єкту призначення (керівнику державної служби) подання від 16.09.2021 та необхідність надання позивачем письмового пояснення (а.с. 63).
У Акті від 24.09.2021 зафіксовано ненадання позивачем пояснень.
Наказом №589-к від 24.09.2021 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 " наказано: "За вчинення дисциплінарного проступку. що полягає у невиконанні або неналежному виконанні посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах повноважень, а саме порушення норм статті 198 та пункту 24 Перехідних положень Земельного кодексу України в частині погодження меж земельної ділянки з суміжними власниками та землекористувачами та норм статті Закону України "Про державний земельний кадастр" в частині зазначення зовнішніх меж земельної ділянки (суміжних земельних ділянок, їх власників, користувачів), притягнути ОСОБА_1 , начальника Відділу у Черняхівському районі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області, до дисциплінарної відповідальності у вигляді оголошення догани" (а.с. 22).
Вважаючи наказ №589-к від 24.09.2021 протиправним, а свої права та інтереси порушеними, позивач звернувся до суду.
Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Закон України від 10 грудня 2015 року №889-VIII «Про державну службу», в редакції Закону України №805-IX від 16.07.2020, (далі - Закон №889-VIII) визначає принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях.
Засади дисциплінарної відповідальності врегульовані главою 2 Закону №889-VIII.
За невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом. (частина 1 статті 64 Закону №889-VIII).
За приписами статті 65 Закону №889-VIII Підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення. Дисциплінарними проступками є, зокрема, невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.
До державних службовців може застосовуватися такий вид дисциплінарного стягнення, як догана (пункт 2 частини 1 статті 66 Закону №889-VIII).
Статтею 69 Закону №889-VIII встановлено, що для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія). Дисциплінарну комісію стосовно інших державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", утворює керівник державної служби у кожному державному органі. Дисциплінарна комісія діє у складі не менше трьох членів. Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення. Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.
Суд вважає за необхідне зазначити про помилковість твердження позивача про те, що, оскільки до складу дисциплінарної комісії не було включено жодного представника профспілкової організації або представника службовців обраного на зборах в зв`язку з чим вважає, що така комісія є не "правомочною через відсутність необхідного кворуму", - оскільки норма ст. 69 Закону №889-VIII в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин та на дату формування складу Комісії, не містила норму, яку цитує у позовній заяві позивач щодо складу Комісії, а частина 3 вказаної статті встановила, що "Дисциплінарна комісія діє у складі не менше трьох членів".
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 71 Закону №889-VIII, Порядок здійснення дисциплінарного провадження затверджується Кабінетом Міністрів України.
Процедуру здійснення дисциплінарними комісіями з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія) дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців визначає «Порядок здійснення дисциплінарного провадження», затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 4 грудня 2019 року №1039 (далі - Порядок №1039).
Пунктом 2. Порядку №1039 визначено, що процедура здійснення дисциплінарного провадження передбачає: прийняття рішення про порушення дисциплінарного провадження; формування дисциплінарної комісії та її склад; визначення повноважень дисциплінарної комісії; визначення основних засад роботи дисциплінарної комісії; формування дисциплінарної справи; прийняття рішення за результатами розгляду дисциплінарної справи.
Згідно з частинами 1 та 4 статті 73 Закону №889-VIII з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку […] дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа. Порядок обліку та роботи з дисциплінарними справами встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби.
Як встановлено судом, наказом Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області від 16.08.2021 №485-к відносно позивача порушено дисциплінарне провадження.
Відповідно до п. 31 Порядку №1039 комісія, дисциплінарна комісія запрошує державного службовця на своє засідання для надання пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, та пропонує надати таке пояснення у письмовому вигляді. Державний службовець має право: бути присутнім на засіданні Комісії, дисциплінарної комісії для надання пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; знайомитися з матеріалами дисциплінарної справи відповідно до статті 76 Закону; надавати пояснення, а також відповідні документи та матеріали щодо обставин, які досліджуються; заявляти клопотання про необхідність одержання і долучення до матеріалів дисциплінарної справи нових документів, одержання додаткових пояснень осіб, яким можуть бути відомі обставини справи; користуватися правовою допомогою адвоката або іншого уповноваженого ним представника. Державний службовець користується іншими правами, встановленими Конституцією та законами України.
Крім того, п. 32 Порядку №1039 визначено, що про дату, час і місце засідання Комісії, дисциплінарної комісії державному службовцю повідомляється шляхом вручення інформації чи документів або надсилання їх поштою за адресою місця проживання/перебування чи на його адресу електронної пошти, або з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку за наявними в особовій справі контактними даними. Таке повідомлення здійснюється не менш як за п`ять календарних днів до дня проведення засідання Комісії, дисциплінарної комісії.
Суд вважає, що обов`язковою умовою для застосування дисциплінарного стягнення є забезпечення дотримання гарантованого Законом №889-VIII права державного службовця на участь у процесі з`ясування обставин вчинення дисциплінарного проступку та визначення виду стягнення, зокрема, права на надання пояснень, документів і матеріалів, ознайомлення з дисциплінарною справою, надання зауважень, клопотань про вжиття додаткових заходів щодо з`ясування певних обставин та інше.
Під час розгляду адміністративної справи встановлено, що про дату, час та місце розгляду дисциплінарної справи, позивача було повідомлено у день засідання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ, тобто 14.09.2021.
Вказана обставина не спростована відповідачем.
Отже, всупереч вимог Порядку №1039 дисциплінарна комісія не повідомила позивача не менше як за п`ять календарних днів до дня проведення засідання дисциплінарної комісії про дату, час і місце засідання, що, у свою чергу, позбавило позивача права бути присутнім на засіданні дисциплінарної комісії для надання пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; знайомитися з матеріалами дисциплінарної справи відповідно до статті 76 Закону; надавати пояснення, а також відповідні документи та матеріали щодо обставин, які досліджуються; заявляти клопотання про необхідність одержання і долучення до матеріалів дисциплінарної справи нових документів, одержання додаткових пояснень осіб, яким можуть бути відомі обставини справи; користуватися правовою допомогою адвоката або іншого уповноваженого ним представника.
Суд наголошує на необхідності дотримання встановленої законом процедури прийняття відповідного акту, при цьому, звертає увагу, що саме по собі порушення такої процедури може бути підставою для скасування рішення суб`єкта владних повноважень лише за тієї умови, що таке порушення вплинуло або могло вплинути на правильність оскаржуваного рішення.
Певні дефекти адміністративного акта можуть не пов`язуватись з його змістом, а стосуватися процедури його ухвалення. У такому разі можливі дві ситуації: внаслідок процедурного порушення такий акт суперечитиме закону (тоді акт є нікчемним), або допущене порушення не вплинуло на зміст акта (тоді наслідків для його дійсності не повинно наставати взагалі).
Отже, саме по собі порушення процедури прийняття акта не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом.
Щодо суті дисциплінарного проступку, що слугував підставою для прийняття оскаржуваного рішення.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає, що приписами ч.4 ст. 24 Закону України "Про Державний земельний кадастр" встановлено, що для державної реєстрації земельної ділянки державному кадастровому реєстратору, який здійснює таку реєстрацію, подаються:
заява за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері земельних відносин;
документація із землеустрою, що є підставою для формування земельної ділянки, в електронній формі та формі електронного документа.
Статтею 79-1 Земельного кодексу України визначено, що формування земельної ділянки полягає у визначенні земельної ділянки як об`єкта цивільних прав. Формування земельної ділянки передбачає визначення її площі, меж та внесення інформації про неї до Державного земельного кадастру (ч. 1 ст. 79-1 ЗК України).
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 79-1ЗК України, формування земельних ділянок здійснюється:
у порядку відведення земельних ділянок із земель державної та комунальної власності;
шляхом поділу чи об`єднання раніше сформованих земельних ділянок;
шляхом визначення меж земельних ділянок державної чи комунальної власності за проектами землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів, проектами землеустрою щодо впорядкування території для містобудівних потреб, проектами землеустрою щодо приватизації земель державних і комунальних сільськогосподарських підприємств, установ та організацій;
шляхом інвентаризації земель у випадках, передбачених законом;
за проектами землеустрою щодо організації території земельних часток (паїв).
Формування земельних ділянок шляхом поділу та об`єднання раніше сформованих земельних ділянок, які перебувають у власності або користуванні, без зміни їх цільового призначення здійснюються за технічною документацією із землеустрою щодо поділу та об`єднання земельних ділянок (ч. 6 ст. 79-1 ЗК України).
Статтею 50 ЗК України встановлено, що проекти землеустрою щодо відведення земельних ділянок розробляються у разі формування нових земельних ділянок із земель державної, комунальної власності (крім випадків формування земельних ділянок за іншою документацією із землеустрою) та у разі зміни цільового призначення земельних ділянок у випадках, визначених законом. Проекти землеустрою щодо відведення земельної ділянки також можуть передбачати поділ, об`єднання земельних ділянок, які перебувають у власності однієї особи.
Проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки включає:
а) пояснювальну записку;
б) матеріали геодезичних вишукувань та землевпорядного проектування (у разі формування земельної ділянки);
в) розрахунок розміру втрат сільськогосподарського та лісогосподарського виробництва (у випадках, передбачених законом);
г) розрахунок розміру збитків власників землі та землекористувачів (у випадках, передбачених законом);
ґ) перелік обмежень у використанні земельної ділянки;
д) кадастровий план земельної ділянки.
Приписами ч. 1 ст. 34 Закону України "Про Державний земельний кадастр" встановлено, що на кадастровому плані земельної ділянки відображаються:
площа земельної ділянки;
зовнішні межі земельної ділянки (із зазначенням суміжних земельних ділянок, їх власників, користувачів суміжних земельних ділянок державної чи комунальної власності);
координати поворотних точок земельної ділянки;
лінійні проміри між поворотними точками меж земельної ділянки;
кадастровий номер земельної ділянки;
кадастрові номери суміжних земельних ділянок (за наявності);
межі земельних угідь;
межі частин земельних ділянок, на які поширюється дія обмежень у використанні земельних ділянок, права суборенди, сервітуту;
контури об`єктів нерухомого майна, розташованих на земельній ділянці;
відомості про перенесення в натуру (на місцевість) меж охоронних зон, прибережних захисних смуг і пляжних зон, зон санітарної охорони, санітарно-захисних зон і зон особливого режиму використання земель (за наявності) та меж земельної ділянки (у разі формування земельної ділянки);
відомості про встановлені межові знаки (у разі формування земельної ділянки).
Приписами ст .11 Закону України "Про Державний земельний кадастр" встановлено, що відомості про об`єкти Державного земельного кадастру під час внесення їх до Державного земельного кадастру мають відповідати існуючим характеристикам об`єктів у натурі (на місцевості), визначеним з точністю відповідно до норм та правил, технічних регламентів.
Відповідно до ч. 5 та ч. 6 ст. 24 Закону України "Про Державний земельний кадастр", Державний кадастровий реєстратор, який здійснює державну реєстрацію земельних ділянок, протягом чотирнадцяти днів з дня реєстрації заяви:
перевіряє відповідність документів вимогам законодавства;
за результатами перевірки здійснює державну реєстрацію земельної ділянки або надає заявнику мотивовану відмову у державній реєстрації.
Підставою для відмови у здійсненні державної реєстрації земельної ділянки є:
подання заявником документів, передбачених частиною четвертою цієї статті, не в повному обсязі;
невідповідність поданих документів вимогам законодавства;
знаходження в межах земельної ділянки, яку передбачається зареєструвати, іншої земельної ділянки або її частини.
Сторонами визнається, що станом на дату вчинення позивачем спірної реєстраційної дії, у кадастровому плані земельної ділянки щодо якої розроблявся проект землеустрою власником суміжних земельних ділянок вказано державу, однак, враховуючи чинні на той час приписи п. 24 Розділу Х Перехідні положення Земельного кодексу України, яким закріплено, що всі землі державної власності, розташовані за межами населених пунктів у межах таких територіальних громад вважаються землями комунальної власності територіальних громад.
Однак, позивачем не було враховано вказану вище обставину та здійснено державну реєстрацію земельної ділянки.
Під час розгляду адміністративної справи не спростовано позивачем, що в матеріалах документації, поданої позивачу для вчинення реєстраційної дії була відсутня існуюча на момент вчинення реєстраційної дії інформація про власників, користувачів суміжних земельних ділянок, враховуючи приписи п. 24 Перехідних положень Земельного кодексу України, однак позивачем не було застосовано норми ч. 6 ст. 24 Закону України "Про Державний земельний кадастр" та не відмовлено у здійсненні державної реєстрації земельної ділянки з цих підстав.
За приписами статті 77 Закону №889-VIII рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання […] подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення. […] подання дисциплінарної комісії є обов`язковими для розгляду суб`єктами призначення та враховуються ними під час вирішення питань щодо застосування дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.
Відповідно до ч. 1 ст. 67 Закону № 889-VIIІ дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.
Статтею 74 цього Закону №889-VIII визначені гарантії прав державних службовців під час застосування дисциплінарного стягнення. Так, дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби. Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця.
Частиною першою та другою статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Положеннями статті 90 КАС України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Враховуючи встановлені обставини, суд вважає позовні вимоги необгрунтованими, а тому не вбачає підстав для їх задоволення.
Керуючись статтями 9, 72-77, 90, 242-246, 255, 258 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.В. Лавренчук