Справа № 580/1898/22
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2022-04-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

15 квітня 2022 року справа № 580/1898/22

м. Черкаси

Суддею Черкаського окружного адміністративного суду Трофімовою Л.В. перевірено матеріали адміністративної справи № 580/1898/22

за позовом Головного управління ДПС у Черкаській області (вул. Хрещатик, 235, м. Черкаси, 18002, )

до державного підприємства «Кам`янський спиртогорілчаний комбінат» (вул. Сердюка, 1, м. Кам`янка, Кам`янський район, Черкаська область, 20800, )

про стягнення податкового боргу, постановлено ухвалу.

15.04.2022 вх.11303/22 Головне управління ДПС у Черкаській області, звернувшись до Черкаського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до державного підприємства «Кам`янський спиртогорілчаний комбінат», просить: стягнути з державного підприємства «Кам`янський спиртогорілчаний комбінат» () з рахунків у банках, обслуговуючих такого платника та за рахунок готівки кошти на користь бюджету через Головне управління ДПС у Черкаській області податковий борг у сумі 269914,63 грн.

Додатково просить звільнити від сплати судового збору, проте обгрунтованого клопотання з наданням відповідних підтвердних документів не надає.

Відповідно до частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); чи немає інших підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Вивчивши матеріали позовної заяви, варто зазначити, що вона не відповідає вимогам статті 160, 161 КАС України, тому повинна бути залишена без руху для усунення недоліків, з огляду на таке.

Згідно з частиною 4 статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України суб`єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду виключно у випадках, визначених Конституцією та законами України.

Податковий кодекс надає право контролюючому органу здійснювати за платника податків і на користь держави заходи щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, що перебувають у його власності, а в разі їх недостатності шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі (пункт 95.1 статті 95 розділу ІІ Кодексу №2755). Законом України від 30.11.2021 № 1914-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо забезпечення збалансованості бюджетних надходжень» уточнено передбачену абзацом другим пункту 95.5 статті 95 Кодексу №2755 процедуру, згідно з якою стягнення коштів здійснюється за рішенням керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу у випадку, коли податковий борг виник в результаті несплати самостійно задекларованих платником податків сум (такі грошові зобов`язання вважаються узгодженими на підставі пункту 54.1 статті 54 розділу ІІ Кодексу та не належать оскарженню згідно з пунктом 56.11 статті 56 розділу ІІ Кодексу) - ці стягнення, здійснюється без звернення до суду (абзац другий пункту 95.5 статті 95 розділу ІІ Кодексу).

Згідно з пунктом 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги.

Орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (рішення ЄСПЛ у справі Suominen проти Фінляндії, № 37801/97, п. 36, від 01.07.2003). Межі, до яких суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може різнитися залежно від природи рішення та оцінюватися у контексті обставин кожної справи (рішення ЄСПЛ у справі Ruiz Torija et Hiro Balani проти Іспанії, № 18390/91, п.29 від 09.12.1994).

Відповідно до статтей 36-38 Податкового кодексу України (Кодексу №2755) податковим обов`язком визнається обов`язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи. Податковий обов`язок виникає у платника за кожним податком та збором. Податковий обов`язок є безумовним і першочерговим стосовно інших неподаткових обов`язків платника податків, крім випадків, передбачених законом. Виконання податкового обов`язку може здійснюватися платником податків самостійно або за допомогою свого представника чи податкового агента. Відповідальність за невиконання або неналежне виконання податкового обов`язку несе платник податків, крім випадків, визначених цим Кодексом або законами з питань митної справи. Податковий обов`язок виникає у платника податку з моменту настання обставин, з якими цей Кодекс та закони з питань митної справи пов`язує сплату ним податку. Виконанням податкового обов`язку визнається сплата в повному обсязі платником відповідних сум податкових зобов`язань у встановлений податковим законодавством строк.

ЄСПЛ не встановив порушення права на справедливий суд відповідно до статті 6§2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод у справі Busuttil проти Мальти, заява 48431/18, 03.06.2021 під час з`ясування обставин застосування відповідальності за податкові борги (кримінальне провадження стосовно заявника) у контексті оцінки обізнаності особи про стан додержання податкової дисципліни зазначив: нічого не вказувало на те, що кримінальні суди під час виконання своїх функцій виходили з презумпції вини заявника (презумпція за мальтійським законодавством про те, що директор є відповідальним за дію, що за законом має здійснити компанія, за обставин справи не була необґрунтованою). Договірні держави в принципі і за конкретних умов можуть карати за простий чи об`єктивний факт як такий незалежно від того, є він результатом злочинного наміру/умислу чи недбалості. ЄСПЛ врахував фінансові інтереси держави з питань податків, позаяк податки є головним ресурсом доходу держави.

Згідно з пунктами 4, 5, 9 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України у позовній заяві має бути зазначений зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини. Позивач просить врахувати правову позицію ВПВС від 14.01.2021 у справі №0940/2276/18 під час відкриття провадження у справі, проте не окреслює який саме висновок щодо яких обставин та/або змісту чи характеру спірних відносин має врахувати суд першої інстанції.

Позивач не надає розрахунку судового збору за вимогою майнового характеру. До позовної заяви позивачем не додано документу про сплату судового збору. Реквізити для сплати судового збору за подання позову до Черкаського окружного адміністративного суду є такі: ГУК у Черк.обл./тг м. Черкаси/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37930566; Банк отримувача Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача UA4023759; код класифікації доходів бюджету 22030101; Призначення платежу «*;101;__________(код ЄДРПОУ позивача); судовий збір, за позовом __ (позивач), Черкаський окружний адміністративний суд (назва суду)».

Відповідно до частини 4 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). Письмові докази подаються в оригіналі або належним чином засвідчені копії, якщо інше не визначено Кодексом адміністративного судочинства України. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього (частина 2 статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України). Кодексом адміністративного судочинства України (частини 4, 5 статті 94) передбачено, що копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено у порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, що знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Позивачем надано до суду фото(ксеро)копії документів, що прошиті без зазначення кількості аркушів і дати засвідчення, тобто з порушенням встановленого порядку для суб`єкта публічної адміністрації.

Верховний Суд у справі № 916/2024/20 зазначав про належність доказів. Відповідно до пунктів 5.26, 5.27 Національного стандарту "Вимоги до оформлювання документів" (ДСТУ 4163-2003) визначено, що відмітка про засвідчення копії документа складається зі слів «згідно з оригіналом», назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису. Підпис відповідальної особи засвідчують на документі відбитком печатки організації, який ставлять так, щоб він охоплював останні кілька літер назви посади особи, яка підписала документ. Зазначеним способом повинна засвідчуватись кожна сторінка документа, поданого у копії. У разі подання учасником справи до суту пакету документів у копіях, що прошиті із проставленням на останній його сторінці посвідчувального напису, із зазначенням кількості сторінок та проставленням підпису уповноваженої особи заявника та його печатки, такі процесуальні дії учасника справи свідчать про подання ним копій документів з дотриманням вимог щодо їх засвідчення відповідно до вимог національного стандарту щодо оформлення документів.

Відповідно до наказу Черкаського окружного адміністративного суду від 09.03.2022 № 28 «Про організацію роботи суду у зв`язку із запровадженням воєнного стану» рекомендовано громадянам всі необхідні документи (позовні заяви, заяви, скарги, відзиви, пояснення, клопотання тощо) надавати суду через дистанційні засоби зв`язку: в електронному вигляді на електронну адресу суду, через особистий кабінет в системі «Електронний суд», поштою, факсом (https://adm.ck.court.gov.ua/sud2370/pres-centr/news/1262108/).

Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 2, 5, 6-16, 19, 160, 161, 169, 241, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Головного управління ДПС у Черкаській області () до державного підприємства «Кам`янський спиртогорілчаний комбінат» () про стягнення податкового боргу залишити без руху.

Надати позивачеві для усунення вказаних вище недоліків позовної заяви десять днів з моменту розміщення ухвали в системі Електронний суд.

Позивачем вказані недоліки можуть бути усунуті шляхом надання обгрунтованого позову щодо реалізації повноважень зі стягнення податкового боргу з юридичної особи та сплати судового збору, належних копій до позову.

У разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде повернута позивачеві.

Учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, в тому числі поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, для чого учасник подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання (ч. 2 ст. 195 КАС України). Роз`яснити учасникам про можливість зареєструватись у підсистемі «Електронний суд», користуватись електронним кабінетом.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та не оскаржується.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА