Справа № 160/26149/21
Суддя: Юхно Ірина Валеріївна
Дата ухвалення: 2022-03-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

25 березня 2022 року Справа № 160/26149/21

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Юхно І.В., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про дії щодо відмови протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

17.12.2021 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, у якому позивач просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України у Дніпропетровській області щодо перерахунку пенсії ОСОБА_1 та зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України у Дніпропетровській області перерахувати пенсію ОСОБА_1 на підставі довідки про розмір грошового забезпечення №33/24/С-4513 від 26.08.2021 року, яку надано Державною установою «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Дніпропетровській області», з виплатою пенсії без обмеження максимального розміру з дати виникнення права на перерахунок пенсії.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22.12.2021 адміністративний позов ОСОБА_1 було залишено без руху та запропоновано позивачу протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви шляхом надання до суду:

- уточненого адміністративного позову з уточненими позовними вимогами у відповідності до вимог КАС України, копії яких додано до позовної заяви, а також його копії для направлення відповідачу у справі.

Копію вказаної ухвали направлена засобами поштового зв`язку на адресу позивача, зазначену в позовній заяві.

16.02.2022 від позивача до суду надійшов уточнений адміністративний позов, у якому позовні вимоги викладені в наступній редакції:

«- визнати протиправною дію щодо відмови Головного управління Пенсійного фонду України у Дніпропетровській області у перерахунку моєї пенсії та зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України у Дніпропетровській області перерахувати пенсію ОСОБА_1 на підставі довідки про розмір грошового забезпечення №33/24/С-4513 від 26.08.2021 року, яку надано Державною установою «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Дніпропетровській області», з виплатою пенсії без обмеження максимального розміру з 01.03.2018 року».

18.03.2022 відділенням поштового зв`язку до суду повернуто конверт, який направлявся судом на адресу позивача, з відміткою від 14.03.2022 «за закінченням терміну зберігання», що підтверджується оригіналом конверта, який міститься у матеріалах справи.

Згідно з частиною 1 статті 131 КАС України учасники судового процесу зобов`язані під час провадження у справі повідомляти суд про зміну місця проживання (перебування, знаходження), роботи, служби. У разі неповідомлення про зміну адреси повістка надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку в порядку, визначеному статтею 129 цього Кодексу, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

Частиною 1 статті 241 КАС України визначено, що судовими рішеннями є, зокрема, ухвали.

Відповідно до частини 6 статті 251 КАС України, днем вручення судового рішення є:

1) день вручення судового рішення під розписку;

2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи;

3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення;

4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду;

5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Відповідно до пунктів 116, 117 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 №270, у разі неможливості вручення одержувачам поштові відправлення, внутрішні поштові перекази зберігаються об`єктом поштового зв`язку місця призначення протягом одного місяця з дня їх надходження. Поштові відправлення, поштові перекази повертаються об`єктом поштового зв`язку відправнику у разі його письмової заяви, письмової відмови адресата від одержання чи закінчення встановленого строку зберігання.

З аналізу вищенаведених норм чинного законодавства можна дійти висновку, що примірники повідомлень про вручення рекомендованої кореспонденції, повернуті органами зв`язку з позначками «за закінченням терміну зберігання», «адресат вибув», «адресат відсутній» тощо, з урахуванням конкретних обставин справи можуть вважатися належними доказами виконання адміністративним судом обов`язку щодо повідомлення учасників судового процесу про вчинення цим судом певних процесуальних дій.

Наведена позиція узгоджується висновками неодноразово викладеними Верховним Судом, в тому числі в ухвалах від 11.03.2019 у справі №810/2887/17, від 29.05.2019 у справі №539/2741/17 та від 10.02.2021 у справі №215/5939/18.

Отже, днем отримання позивачем ухвали про залишення позовної заяви без руху вважається 14.03.2022 року. Тобто, строк для усунення недоліків з урахуванням ч.6 ст.120 КАС України до 21.03.2022.

Вирішуючи питання чи усунуто позивачем недоліки позовної заяви у встановлений судом строк, суд виходить із наступного.

Відповідно до пунктів 3 та 6 частини 1 статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 КАС України та чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Частиною 1 статті 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Частиною 1 статті 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до пунктів 4, 5, 9 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Тобто, із цих законодавчих положень випливає, що особа, яка вважає, що порушені її права, свободи чи інтереси, і яка у зв`язку із цим звертається за їх захистом до адміністративного суду, має зазначити в позовній заяві: хто, який саме суб`єкт владних повноважень (а якщо відповідачем може бути суб`єкт господарювання, то який саме) порушив її права чи інтереси, яким чином, якими діями (рішенням, бездіяльністю) відбулося втручання в її права, які саме права були порушені, чи належать вони позивачу, які обставини про це свідчать.

Закон не передбачає вимог щодо обсягу, повноти чи слушності доводів позовної заяви, але приписує щонайменше сформулювати суть (зміст) порушення, яким чином воно негативно позначилось на правах особи, яка звертається з позовом, яким чином може бути відновлено порушене право.

При цьому, зміст та обсяг порушеного права та викладення обставин, якими воно підтверджується, в кожному конкретному випадку можуть різнитися, але принаймні на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові межі події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

Наведений висновок сформований Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 12.02.2020 по справі № 640/7310/19.

Згідно з частиною 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Статтею 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Суд наголошує, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху від 22.12.2021 судом була звернута увага, що позивач серед іншого оскаржує «бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України у Дніпропетровській області щодо перерахунку пенсії ОСОБА_1 », проте у порушення наведених норм позивачем в позовних вимогах не зазначено дату, з якої, на думку позивача, відповідач мав здійснити перерахунок пенсії позивача на підставі довідки про розмір грошового забезпечення №33/24/С-4513 від 26.08.2021 року, що унеможливлює встановлення судом предмету спору.

В уточненому адміністративному позові позивачем також заявлено вимогу про «визнання протиправною дії щодо відмови Головного управління Пенсійного фонду України у Дніпропетровській області у перерахунку пенсії позивача», проте, як і в первісно поданій позовній заяві, позивачем не було зазначено дату, з якої, на його думку, відповідач мав здійснити перерахунок пенсії позивача на підставі довідки про розмір грошового забезпечення №33/24/С-4513 від 26.08.2021 року.

Крім того, суд зазначає, що із змісту вищевказаної вимоги суд не може дійти висновку чи оскаржує позивач дії відповідача щодо непроведення перерахунку на підставі вказаної довідки або заявляє вимогу про визнання протиправним рішення відповідача про відмову у проведенні перерахунку на підставі вказаної довідки.

Вищенаведені обставини унеможливлюють встановлення судом предмету спору.

Отже, суд приходить до висновку, що позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про визнання дії щодо відмови протиправною та зобов`язання вчинити певні дії не відповідає вимогам КАС України.

Тобто, позивачем не було у встановлений судом строк не було надано до суду уточненого адміністративного позову з уточненими позовними вимогами у відповідності до вимог КАС України, копії яких додано до позовної заяви, а також його копії для направлення відповідачу у справі.

Таким чином, у встановлений судом строк, а саме: до 21.03.2022 включно, позивач не усунув недоліки позовної заяви.

Відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Частиною 5 зазначеної статті передбачено, що суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Суд зазначає, що станом на 25.03.2022 року позивач не виконав в повному обсязі вимоги ухвали суду.

З огляду на вищезазначене, враховуючи вищенаведені норми, суд вважає за необхідне повернути позовну заяву позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись статтями 169, 248, 256 КАС України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про дії щодо відмови протиправною та зобов`язання вчинити певні дії повернути позивачу.

Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати позивачу разом з матеріалами адміністративного позову.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до частини 8 статті 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до статті 256 КАС України та може бути оскаржена в порядку та у строки, встановлені статтями 295 та 297 КАС України.

Суддя І.В. Юхно