Справа № 260/771/19
Суддя: Рибачук А.І.
Дата ухвалення: 2022-04-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 квітня 2022 року

м. Київ

справа №260/771/19

адміністративне провадження № К/9901/32407/20

адміністративне провадження № К/9901/34454/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

головуючого судді Рибачука А.І.,

суддів: Мороз Л.Л., Бучик А.Ю.,

розглянувши у порядку попереднього розгляду в суді касаційної інстанції адміністративну справу № 260/771/19

за позовом Громадської організації «Міжнародний інститут людини і глобалістики «Ноосфера» до Департаменту екології та природних ресурсів Закарпатської обласної державної адміністрації, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Громадська організація «Довкілля Свалявщини», Пилипецька сільська рада Міжгірського району Закарпатської області, Міжнародна благодійна організація «Екологія-Право-Людина», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: Товариство з обмеженою відповідальністю «Атлас Воловець Енерджи», Міністерство енергетики та захисту довкілля України, ОСОБА_4 , Воловецька селищна рада Воловецького району Закарпатської області, про визнання протиправним та скасування висновку,

провадження у якій відкрито за касаційними скаргами Міжнародної благодійної організації «Екологія-Право-Людина» та Громадської організації «Міжнародний інститут людини і глобалістики «Ноосфера»

на постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 03.11.2020, ухвалену у складі колегії суддів: головуючого судді Святецького В.В., суддів Довгополова О.М., Гудима Л.Я.,

ВСТАНОВИВ:

І. РУХ СПРАВИ

1. 03.06.2019 Громадська організація «Міжнародний інститут людини і глобалістики «Ноосфера» (далі - Громадська організація) звернулась до суду з позовом, в якому просила скасувати висновок з оцінки впливу на довкілля планованої діяльності «Будівництво вітрової електростанції 120 МВт на території Воловецької селищної ради Воловецького району та на території Березниківської, Дусинської, Неліпинської та Тибавської сільських рад (за межами населених пунктів) Свалявського району Закарпатської області», виданий 07.03.2019 Департаментом екології та природних ресурсів Закарпатської обласної державної адміністрації (далі - Департамент) за № 07/02-02 Товариству з обмеженою відповідальністю «Атлас Воловець Енерджи» (далі - ТОВ «Атлас Воловець Енерджи»).

В обґрунтування своїх вимог позивач посилався на порушення відповідачем процедури оцінки впливу на довкілля (далі - ОВД), зокрема: порушення процедури громадського обговорення внаслідок безпідставного неврахування результатів участі та зауважень громадськості в процедурі оцінки ОВД; неврахування впливу планованої діяльності на суміжні території Міжгірського району та території природно-заповідного фонду; відсутність у висновку заходів щодо охорони та запобігання знищенню занесених до Червоної книги України видів рослин і тварин; неврахування статусу території планованої діяльності як об`єкта Смарагдової мережі.

2. Закарпатський окружний адміністративний суд рішенням від 18.03.2020 позов задовольнив.

3. Восьмий апеляційний адміністративний суд постановою від 03.11.2020 скасував рішення суду першої інстанції, ухвалив нове рішення, яким відмовив у задоволенні позову.

4. 27.11.2020 та 10.12.2020 Міжнародна благодійна організація «Екологія-Право-Людина» (далі - Благодійна організація) та Громадська організація звернулися до Верховного Суду з касаційними скаргами, у яких, посилаючись на неправильне застосування апеляційним судом норм матеріального права, порушення норм процесуального права, неврахування цим судом висновку Верховного Суду щодо питання застосування норм права у подібних правовідносинах та відсутність висновку Верховного Суду щодо питання застосування норм права у подібних правовідносинах, просять скасувати постанову апеляційного суду та залишити в силі рішення суду першої інстанції.

5. Верховний Суд ухвалами від 08.12.2020 та 29.12.2020 відкрив касаційне провадження за вказаними касаційними скаргами та витребував матеріали справи з суду першої інстанції.

6. До Верховного Суду надійшли відзиви, пояснення та спростування, в яких ТОВ «Атлас Воловець Енерджи», Воловецька селищна рада Воловецького району Закарпатської області просять залишити касаційні скарги без задоволення, постанову апеляційного суду - без змін, а Громадська організація, ОСОБА_1, ОСОБА_2 просять скасувати постанову апеляційного суду та залишити в силі рішення суду першої інстанції.

ІІ. ОБСТАВИНИ СПРАВИ

7. Суди встановили, що 02.08.2018 Департамент оприлюднив в Єдиному реєстрі з оцінки впливу на довкілля отримане від ТОВ «Атлас Воловець Енерджи» повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля (реєстраційна справа № ).

У подальшому Департамент в Єдиному реєстрі з оцінки впливу на довкілля оприлюднив наступне: 31.08.2018 - зауваження та пропозиції громадськості до планованої діяльності та обсягу досліджень; 04.09.2018 - зауваження та пропозиції до обсягу досліджень органу державної влади; 15.01.2019 - звіт з оцінки впливу на довкілля будівництва вітрової електростанції 120 МВт (далі - Звіт) та повідомлення про початок громадського обговорення Звіту.

Також в друкованому вигляді Звіт був розміщений у приміщенні Департаменту, Воловецької селищної ради, Березняківської, Тибавської, Дусинської та Неліпинської сільських рад Свалявського району Закарпатської області.

30.01.2019 у приміщеннях Воловецької селищної ради та Березняківської сільської ради Свалявського району, а 31.01.2019 року в приміщеннях Тибавської, Дусинської та Неліпинської сільських рад Свалявського району Департаментом забезпечено громадські обговорення Звіту, під час яких представниками громадськості було задано 79 усних запитань, 8 усних та 5 письмових зауважень та пропозицій.

04.03.2019 відповідно до частини сьомої статті 7 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» Департаментом підготовлено звіт про громадське обговорення планованої діяльності, який 12.03.2019 разом з висновком з оцінки впливу на довкілля планованої діяльності було внесено до Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля, а також оприлюднено на офіційному веб-сайті Департаменту.

Висновок з оцінки впливу на довкілля складається із таких розділів: основні характеристики та місце провадження планованої діяльності; основні характеристики діяльності протягом виконання підготовчих і будівельних робіт; опис і оцінка можливого впливу на довкілля планованої діяльності; врахування даних, що наведені у звіті з оцінки впливу на довкілля; екологічні умови провадження планованої діяльності (умови під час виконання підготовчих та будівельних робіт; умови щодо запобігання виникненню надзвичайних ситуацій та усунення їх наслідків; для планованої діяльності встановлюються умови зменшення впливу планованої діяльності, а саме підстави для здійснення транскордонної оцінки впливу відсутні; на суб`єкта господарювання покладається обов`язок із здійснення компенсаційних заходів за переліком; на суб`єкта господарювання покладається обов`язок із запобігання, уникнення зменшення (пом`якшення) усунення, обмеження впливу планованої діяльності на довкілля; на суб`єкта господарювання покладається обов`язок із здійснення після проектного моніторингу; на суб`єкта господарювання покладається обов`язок із здійснення додаткової оцінки впливу на довкілля на іншій стадії проектування - здійснення додаткової оцінки впливу на довкілля не передбачається).

У цьому Висновку зазначено, що він є обов`язковим для виконання; екологічні умови, передбачені у цьому висновку, є обов`язковими; втрачає силу через п`ять років у разі, якщо не було прийнято рішення про провадження планованої діяльності.

Оскаржуваний висновок також містить примітку: якщо під час провадження планованої діяльності буде виявлено значний негативний вплив цієї діяльності на життя та здоров`я населення чи довкілля та якщо такий вплив не був оцінений під час здійснення оцінки впливу на довкілля та/або істотно змінює результати оцінки впливу цієї діяльності на довкілля, рішення про провадження такої планованої діяльності за рішенням суду підлягає скасуванню, а діяльність - припиненню, що зазначено у Висновку.

Висновок підписаний начальником відділу з оцінки впливу на довкілля та моніторингу навколишнього природного середовища - Урись І.О. та директором департаменту екології та природних ресурсів Закарпатської обласної державної адміністрації - Рішко С.В.

Не погоджуючись із Висновком про оцінку впливу на довкілля позивач звернувся до суду з цим позовом.

ІІІ. ОЦІНКА СУДІВ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ

8. Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив із того, що оскаржений Висновок з оцінки впливу на довкілля є необґрунтованим, а планована діяльність є неприпустимою, оскільки відповідачем: не виконано вимоги статті 9 Закону «Про оцінку впливу на довкілля», зокрема щодо врахування та відхилення зауважень та пропозицій, що надійшли під час громадського обговорення; порушено процедуру здійснення ОВД у зв`язку з непроведенням громадських слухань в Пилипецькій сільській раді Міжгірського району; порушено вимоги Закону України «Про охорону земель» та Закону України «Про природно-заповідний фонд в Україні» (не враховано ризики для осіб, що перебуватимуть на Полонині Боржава, зокрема на території вітропарку, не оцінено вплив на заказник «Темнатик» та на інші території природо-заповідного фонду, що вимагало проведення детального дослідження); не враховано, що будівництво вітропарку заплановано на земельних ділянках, які мають у складі особливо цінні ґрунти.

При цьому суд відхилив висновок експерта Київського НДІСЕ від 07.10.2019 № 25191/19-48 за результатами проведення інженерно-екологічної експертизи, пославшись на наявні в ньому помилки та дефекти, а також постановлення перед експертом правових питань, які виходять за межі його спеціальних знань.

Окрім того, суд не взяв до уваги науково-технічні висновки Товариства з обмеженою відповідальністю «Геол-Тех», подані до суду 16.10.2019, тобто виготовлені після прийняття оскаржуваного висновку відповідачем та не покладені в основу звіту з ОВД, як неналежний доказ.

Водночас суд урахував, що Боржавська полонина є особливо цінний природний об`єкт, який входить до Смарагдової мережі України та характеризується наявністю численних видів флори та фауни, занесених до природоохоронних списків України та Європи, а відповідачем належним чином не проаналізовано факти наведені у звіті та не зроблено відповідних висновків, тому, на думку суду, провадження планованої діяльності у декларованому вигляді призведе до порушень вимог законів, що регулюють спірні правовідносини.

9. Суд апеляційної інстанції, скасовуючи рішення суду першої інстанції та відмовляючи в задоволенні позовних вимог, виходив із того, що до компетенції суду належить лише дослідження факту дотримання відповідачем вимог законодавства щодо процедури здійснення оцінки впливу на довкілля, включаючи громадські слухання, а також наявність чи відсутність інших порушень законодавства у сфері оцінки впливу на довкілля.

При цьому апеляційний суд встановив, що відповідач дотримався процедури здійснення оцінки впливу на довкілля, передбаченої частиною першою статті 2 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля», а саме: підготував звіт з оцінки впливу на довкілля; оприлюднив в Єдиному реєстрі з оцінки впливу на довкілля повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, зауваження та пропозиції громадськості до планованої діяльності та обсягу досліджень, зауваження та пропозиції до обсягу досліджень органу державної влади, звіт з оцінки впливу на довкілля будівництва вітрової електростанції 120 МВт та повідомлення про початок громадського обговорення Звіту; забезпечив громадські обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля в приміщеннях Воловецької селищної ради, Березняківської, Тибавської, Дусинської та Неліпинської сільських рад Свалявського району; підготував та оприлюднив звіт про громадське обговорення планованої діяльності, який є невід`ємною частиною спірного висновку та до якого додано таблицю врахування зауважень та пропозицій громадськості, отриманих протягом строку громадського обговорення.

Окрім того, встановивши, що жодна із орендованих земельних ділянок, на яких планується будівництво вітропарку, не знаходиться на території Міжгірського району, у тому числі і на землях Пилипецької громади, яка відмовила у погодженні такого будівництва на території Міжгірського району, суд апеляційної інстанції визнав помилковими доводи позивача щодо порушення процедури здійснення оцінки впливу на довкілля внасліок непроведення громадських слухань в Пилипецькій сільській раді Міжгірського району, а також дійшов висновку про те, що ймовірність матеріальних втрат жителів вказаного села внаслідок такого будівництва не впливає на правомірність оскарженого висновку з оцінки впливу на довкілля.

Водночас суд апеляційної інстанції дійшов висновку про те, що доводи позивача та третіх осіб щодо відхилення багатьох пропозицій та зауважень громадськості спростовуються звітом з оцінки впливу на довкілля, таблицею врахування зауважень та пропозицій, у яких детально описані усі подані зауваження та пропозиції, частина з яких врахована, частина обґрунтовано відхилена; незгода з обґрунтуванням відхилення цих пропозицій та зауважень не свідчить про їх нерозгляд та відповідно про порушення процедури оцінки.

При цьому суд взяв до уваги пояснення представників Воловецької селищної ради, Тибавської сільської ради, ТОВ «Атлас Воловець Енерджи» про те, що зауваження та пропозиції надавались представниками позивача, третіми особами на стороні позивача; члени громад, на території яких планується розміщення вітрової електростанції під час громадських слухань підтримали плановану діяльність з будівництва вітрової електростанції.

Також суд дійшов висновку про те, що доводи позивача щодо неможливості розташування планованої діяльності на Полонині Боржава, з якими погодився суд першої інстанції, базуються виключно на припущеннях, не підтверджені жодними доказами; Рамкова конвенція про охорону та сталий розвиток Карпат не забороняє, а навпаки рекомендує більш широке використання відновлюваних джерел енергії та енергозберігаючих технологій, до яких відноситься вітроенергетика; за роз`ясненнями Бюро Бернської Конвенції визначення території Смарагдової мережі не суперечить розвитку вітроенергетики.

Окрім того, проаналізувавши умови оспорюваного Висновку, апеляційний суд дійшов висновку про те, що вони узгоджуються з нормами частини другої статті 49, частини другої статті 52 Закону України «Про охорону земель», відповідно до яких розміщення об`єктів, які справляють негативний вплив на екологічний стан і якість земельних ресурсів, проводиться з урахуванням результатів інтегральної оцінки цього впливу і розробки відповідних заходів щодо запобігання небезпечним екологічним і санітарно-гігієнічним наслідкам та раціонального використання і охорони земель лише після здійснення оцінки впливу на довкілля в порядку, визначеному законом.

При цьому апеляційний суд погодився з доводами позивача щодо негативного впливу планованої діяльності на довкілля, однак зазначив, що будь-яка, визначена у статті 3 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» планована діяльність має негативний вплив на довкілля, а цей Закон дає повноваження Департаменту оцінити ступінь такого негативного впливу на довкілля та надати обґрунтований висновок щодо можливості чи неможливості здійснення планованої діяльності у даному регіоні чи місцевості.

Доводи позивача про ймовірні незворотні та катастрофічні наслідки планованої діяльності для довкілля відхилені судом, як такі, що не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду справи, доводи щодо можливого ураження людей уламками лопатей вітряків у випадку аварій, ураження уламками льоду з вітрових турбін взимку діючими на території України вітровими електроустановками - як такі, що документально не підтверджені, а доводи про порушення вимог пункту 6 Порядку передачі документації для надання висновку з оцінки впливу на довкілля та фінансування оцінки впливу на довкілля, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 13.12.2017 № 1026, в частині підписання звіту як такі спростовані дослідженням у судовому засіданні та встановленням наявності необхідних підписів.

IV. ДОВОДИ КАСАЦІЙНОЇ СКАРГИ

10. Касаційні скарги Благодійної організації та Громадської організації мотивовані, зокрема тим, що суд апеляційної інстанції, розглядаючи справу, помилково не взяв до уваги доводи щодо неналежного розгляду Департаментом зауважень та пропозицій, поданих Громадською організацією під час громадських слухань з ОВД; не врахував викладені у постановах Верховного Суду від 31.10.2019 у справі № 813/1960/18 та від 11.12.2018 у справі № 910/8122/17 висновки щодо застосування норм права у подібних правовідносинах.

При цьому касатори посилаються на відсутність висновку Верховного Суду щодо застосування частини другої статті 2, частини восьмої статті 6 та пунктів 3, 4 частини першої статті 2 у системному зв`язку з частинами першою, третьою-п`ятою статті 9 Закону «Про оцінку впливу на довкілля», статті 7 Закону України «Про природно-заповідний фонд».

Окрім того, на думку Громадської організації, апеляційним судом у порушення вимог статті 293 КАС України визнано право на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції Тибавської сільської ради Свалявського району Закарпатської області та ОСОБА_6 , а також під час апеляційного перегляду порушено вимоги норм процесуального права (частини першої статті 211, статті 244 та частин першої-статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України).

V. ВИСНОВКИ ВЕРХОВНГО СУДУ

11. Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам касаційної скарги, а також виходячи із меж касаційного перегляду справи, визначених статтею 341 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), колегія суддів виходить із такого.

12. Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

13. За правилами пункту 1 частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

14. Закон України від 23.05.2017 № 2059-VIII «Про оцінку впливу на довкілля» (далі - Закон № 2059-VIII) встановлює правові та організаційні засади оцінки впливу на довкілля, спрямованої на запобігання шкоді довкіллю, забезпечення екологічної безпеки, охорони довкілля, раціонального використання і відтворення природних ресурсів, у процесі прийняття рішень про провадження господарської діяльності, яка може мати значний вплив на довкілля, з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

15. Стаття 3 Закону № 2059-VIII передбачає, що здійснення оцінки впливу на довкілля є обов`язковим у процесі прийняття рішень про провадження планованої діяльності, визначеної частинами другою і третьою цієї статті. Така планована діяльність підлягає оцінці впливу на довкілля до прийняття рішення про провадження планованої діяльності (частина перша).

16. Відповідно пункт 2 частини другої цієї статті перша категорія видів планованої діяльності та об`єктів, які можуть мати значний вплив на довкілля і підлягають оцінці впливу на довкілля, включає, зокрема, теплові електростанції (ТЕС, ТЕЦ) та інші потужності для виробництва електроенергії, пари і гарячої води тепловою потужністю 50 мегават і більше з використанням органічного палива, атомні електростанції та інші ядерні реактори, включаючи будівництво, виведення (зняття) з експлуатації таких електростанцій або реакторів (крім дослідницьких установок для виробництва і конверсії ядерного палива та сировини для одержання вторинного ядерного палива, матеріалів, що діляться та відтворюються, потужність яких не перевищує 1 кіловат постійного теплового навантаження).

17. Судами встановлено, що планована діяльність ТОВ «Атлас Воловець Енерджи» з будівництва ВЕС потужністю 120 МВт підлягає оцінці впливу на довкілля.

18. За правилами статті 12 Закону № 2059-VIII висновок з оцінки впливу на довкілля, інші рішення, дії чи бездіяльність органів державної влади або органів місцевого самоврядування у процесі здійснення оцінки впливу на довкілля можуть бути оскаржені будь-якою фізичною чи юридичною особою в судовому порядку.

Порушення процедури здійснення оцінки впливу на довкілля, безпідставне та необґрунтоване неврахування чи неналежне врахування результатів участі громадськості, інші порушення законодавства у сфері оцінки впливу на довкілля є підставами для скасування висновку з оцінки впливу на довкілля та рішення про провадження планованої діяльності в судовому порядку.

19. В силу вимог частини другої статті 2 КАС України та статті 12 Закону № 2059-VIII суди у цій справі повинні були перевірити чи прийнято оспорюваний Висновок на підставі, у межах повноважень та у передбачений законами спосіб, зокрема перевірити дотримання відповідачем встановленої Законом № 2059-VIII процедури здійснення оцінки впливу на довкілля, включаючи громадські слухання, а також наявність чи відсутність інших порушень законодавства у сфері оцінки впливу на довкілля.

20. Відповідно до частини першої статті 2 Закону № 2059-VIII оцінка впливу на довкілля - це процедура, що передбачає: 1) підготовку суб`єктом господарювання звіту з оцінки впливу на довкілля відповідно до статей 5, 6 та 14 цього Закону; 2) проведення громадського обговорення відповідно до статей 7, 8 та 14 цього Закону; 3) аналіз уповноваженим органом відповідно до статті 9 цього Закону інформації, наданої у звіті з оцінки впливу на довкілля, будь-якої додаткової інформації, яку надає суб`єкт господарювання, а також інформації, отриманої від громадськості під час громадського обговорення, під час здійснення процедури оцінки транскордонного впливу, іншої інформації; 4) надання уповноваженим органом мотивованого висновку з оцінки впливу на довкілля, що враховує результати аналізу, передбаченого пунктом 3 цієї частини; 5) врахування висновку з оцінки впливу на довкілля у рішенні про провадження планованої діяльності відповідно до статті 11 цього Закону.

Оцінка впливу на довкілля здійснюється з дотриманням вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища, з урахуванням стану довкілля в місці, де планується провадити плановану діяльність, екологічних ризиків і прогнозів, перспектив соціально-економічного розвитку регіону, потужності та видів сукупного впливу (прямого та опосередкованого) на довкілля, у тому числі з урахуванням впливу наявних об`єктів, планованої діяльності та об`єктів, щодо яких отримано рішення про провадження планованої діяльності або розглядається питання про прийняття таких рішень (частина друга).

Суб`єктами оцінки впливу на довкілля є суб`єкти господарювання, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, які є замовниками планованої діяльності і для цілей цього Закону прирівнюються до суб`єктів господарювання, уповноважений центральний орган, уповноважені територіальні органи, інші органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, громадськість, а у випадках, визначених статтею 14 цього Закону, - держава походження та зачеплена держава (частина третя).

21. За правилами частини першої статті 5 Закону № 2059-VIII суб`єкт господарювання інформує уповноважений територіальний орган про намір провадити плановану діяльність та оцінку її впливу на довкілля шляхом подання повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, у письмовій формі (на паперових носіях) та в електронному вигляді за місцем провадження такої діяльності.

22. Повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, вноситься уповноваженим територіальним органом, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою цієї статті, - уповноваженим центральним органом до Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля протягом трьох робочих днів з дня надходження (частина шоста статті 5 Закону № 2059-VIII).

23. Протягом 20 робочих днів з дня офіційного оприлюднення повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, громадськість може надати уповноваженому територіальному органу, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою цієї статті, - уповноваженому центральному органу зауваження і пропозиції до планованої діяльності, обсягу досліджень та рівня деталізації інформації, що підлягає включенню до звіту з оцінки впливу на довкілля. У разі отримання зауважень і пропозицій громадськості відповідний уповноважений орган повідомляє про них суб`єкту господарювання та надає йому копії зауважень і пропозицій протягом трьох робочих днів з дня їх отримання (частина сьома статті 5 Закону № 2059-VIII у редакцій, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

24. Суб`єкт господарювання подає звіт з оцінки впливу на довкілля та оголошення про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля в письмовій формі на паперових носіях та в електронному вигляді, а також визначену суб`єктом господарювання іншу додаткову інформацію, необхідну для розгляду звіту, за місцем провадження планованої діяльності уповноваженому територіальному органу, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - уповноваженому центральному органу (частина третя статті 6 Закону № 2059-VIII).

25. Протягом трьох робочих днів з дня отримання уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - уповноважений центральний орган вносить звіт з оцінки впливу на довкілля до Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля (частина п`ята статті 6 Закону № 2059-VIII).

26. За правилами статті 7 Закону № 2059-VIII громадське обговорення планованої діяльності після подання звіту з оцінки впливу на довкілля проводиться у формі громадських слухань та у формі надання письмових зауважень і пропозицій (частина п`ята).

Громадське обговорення планованої діяльності після подання звіту з оцінки впливу на довкілля починається з дня офіційного оприлюднення оголошення про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля та надання громадськості доступу до звіту з оцінки впливу на довкілля для ознайомлення в порядку, визначеному статтею 4 цього Закону, і триває не менше 25 робочих днів і не більше 35 робочих днів. Усі пропозиції та зауваження громадськості, одержані протягом встановленого строку, підлягають обов`язковому розгляду уповноваженим територіальним органом, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - уповноваженим центральним органом. Пропозиції, надані після встановленого строку, не розглядаються. У разі ненадання зауважень та пропозицій протягом визначеного строку вважається, що зауваження та пропозиції відсутні (частина шоста).

Уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - уповноважений центральний орган забезпечує підготовку звіту про громадське обговорення. Невід`ємною частиною звіту про громадське обговорення є відомості про оприлюднення інформації в порядку, визначеному статтею 4 цього Закону, та підтвердження такого оприлюднення, перелік матеріалів, наданих на розгляд громадськості, протоколи громадських слухань, усі отримані письмові зауваження і пропозиції громадськості, а також таблиця із зазначенням інформації про повне врахування, часткове врахування або обґрунтоване відхилення отриманих під час громадського обговорення зауважень та пропозицій. Звіт про громадське обговорення вноситься до Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля не пізніше строку, визначеного частиною сьомою статті 9 цього Закону. Вимоги до змісту та форми звіту про громадське обговорення встановлюються уповноваженим центральним органом (частина сьома).

27. Уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - уповноважений центральний орган оприлюднює оголошення про початок громадського обговорення протягом трьох робочих днів з дня надходження до нього звіту з оцінки впливу на довкілля. Оголошення про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля оприлюднюється у спосіб та в порядку, визначені статтею 4 цього Закону (частина перша статті 8 Закону № 2059-VIII).

28. Постановою Кабінету Міністрів України від 13.12.2017 № 989 затверджено Порядок проведення громадських слухань у процесі оцінки впливу на довкілля, пунктом 8 якого передбачено, що кількість громадських слухань визначається суб`єктом господарювання з урахуванням масштабів очікуваного впливу, а також таких умов: якщо вплив планованої діяльності не поширюється за межі області, громадські слухання проводяться за місцем провадження планованої діяльності або в адміністративному центрі адміністративно-територіальної одиниці, яка може зазнати впливу планованої діяльності; якщо вплив планованої діяльності поширюється на дві та більше областей, але менше ніж на третину областей України, громадські слухання проводяться за місцем провадження планованої діяльності та в адміністративних центрах адміністративно-територіальних одиниць, які можуть зазнати впливу планованої діяльності, кожної з таких областей.

29. Розглядаючи звіт з оцінки впливу на довкілля та готуючи висновок з оцінки впливу на довкілля, уповноважений центральний орган або уповноважений територіальний орган розглядає, повністю враховує, частково враховує або обґрунтовано відхиляє усі зауваження і пропозиції, отримані в ході громадських слухань та протягом усього строку громадського обговорення. Уповноважений центральний орган або уповноважений територіальний орган складає таблицю із зазначенням інформації про повне врахування, часткове врахування або обґрунтоване відхилення отриманих під час громадського обговорення зауважень і пропозицій (пункт 26 цього Порядку).

30. Уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - уповноважений центральний орган видає висновок з оцінки впливу на довкілля, яким виходячи з оцінки впливу на довкілля планованої діяльності, зокрема величини та масштабів такого впливу (площа території та чисельність населення, які можуть зазнати впливу), характеру (у тому числі - транскордонного), інтенсивності і складності, ймовірності, очікуваного початку, тривалості, частоти і невідворотності впливу (включаючи прямий і будь-який опосередкований, побічний, кумулятивний, транскордонний, короткостроковий, середньостроковий та довгостроковий, постійний і тимчасовий, позитивний і негативний впливи), передбачених заходів, спрямованих на запобігання, відвернення, уникнення, зменшення, усунення впливу на довкілля, визначає допустимість чи обґрунтовує недопустимість провадження планованої діяльності та визначає екологічні умови її провадження (частина перша статті 9 Закону № 2059-VIII).

31. На виконання наведених норм 02.08.2018 Департамент оприлюднив в Єдиному реєстрі з оцінці впливу на довкілля отримане від ТОВ «Атлас Воловець Енерджи» повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінки впливу на довкілля (реєстраційна справа № ); 31.08.2018 - зауваження та пропозиції громадськості до планованої діяльності та обсягу досліджень; 04.09.2018 - зауваження та пропозиції до обсягу досліджень органу державної влади; 15.01.2019 - звіт з оцінки впливу на довкілля будівництва вітрової електростанції 120 МВт та повідомлення про початок громадського обговорення Звіту.

30.01.2019 у приміщеннях Воловецької селищної ради та Березняківської сільської ради Свалявського району, а 31.01.2019 року в приміщеннях Тибавської, Дусинської та Неліпинської сільських рад Свалявського району Департаментом забезпечено громадські обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля, під час яких представниками громадськості було задано 79 усних запитань, 8 усних та 5 письмових зауважень та пропозицій.

04.03.2019 Департаментом підготовлено звіт про громадське обговорення планованої діяльності, який 12.03.2019 разом з висновком з оцінки впливу на довкілля планованої діяльності було внесено до Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля, а також оприлюднено на офіційному веб-сайті Департаменту.

32. Суд апеляційної інстанції, встановивши, що відповідач дотримався процедури здійснення оцінки впливу на довкілля, передбаченої частиною першою статті 2 Закону № 2059-VIII (суб`єкт господарювання підготував звіт з оцінки впливу на довкілля; відповідач оприлюднив в Єдиному реєстрі з оцінки впливу на довкілля повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, зауваження та пропозиції громадськості до планованої діяльності та обсягу досліджень, зауваження та пропозиції до обсягу досліджень органу державної влади, Звіт з оцінки впливу на довкілля будівництва вітрової електростанції 120 МВт та повідомлення про початок громадського обговорення Звіту; у приміщеннях Воловецької селищної ради, Березняківської, Тибавської, Дусинської та Неліпинської сільських рад Свалявського району забезпечив громадські обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля; підготував та оприлюднив звіт про громадське обговорення планованої діяльності, який є невід`ємною частиною спірного висновку та до якого додано таблицю врахування зауважень та пропозицій громадськості, отриманих протягом строку громадського обговорення), дійшов правильного висновку про відсутність передбачених статтею 12 Закону № 2059-VIII підстав для його скасування.

33. При цьому апеляційний суд обґрунтовано, визнаючи право відповідача враховувати, частково враховувати або обґрунтовано відхиляли усі зауваження і пропозиції, дійшов висновку про те, що під час розгляду звіту з оцінки впливу на довкілля та підготовки висновку з оцінки впливу на довкілля Департамент дотримався вимог Закону щодо процедури проведення громадських слухань; аналізуючи доводи позивача щодо наявності інших порушень законодавства у сфері оцінки впливу на довкілля, дійшов висновку, що вони гуртуються лише на припущеннях.

34. Відповідно до частин першої-третьої статті 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

35. Зазначеним вимогам оскаржувана постанова апеляційного суду у цій справі відповідає, а доводи позивача та третьої особи, викладені у касаційних скаргах, не спростовують правильність висновків апеляційного суду.

36. Громадська організація та Благодійна організація у своїх касаційних скаргах не навели процесуальних порушень, допущених, на їх думку, апеляційним судом, наявність яких є обов`язковою підставою для скасування судових рішень або які унеможливили б встановлення фактичних обставин, що мають значення для правильного вирішення справи.

37. Відповідно до пункту 1 частини першої статті 349 КАС України суд касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги має право залишити судові рішення судів першої та (або) апеляційної інстанцій без змін, а скаргу без задоволення.

38. За правилами частини першої статті 350 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо рішення, переглянуте в передбачених статтею 341 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 349, 350, 355, 356, 359 КАС України, Верховний Суд

ПОСТАНОВИВ:

Касаційні скарги Міжнародної благодійної організації «Екологія-Право-Людина» та Громадської організації «Міжнародний інститут людини і глобалістики «Ноосфера» залишити без задоволення.

Постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 03.11.2020 залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та не може бути оскаржена.

Суддя-доповідач А.І. Рибачук

Судді: Л.Л. Мороз

А.Ю. Бучик