Справа № 580/1650/22
Суддя: Анжеліка БАБИЧ
Дата ухвалення: 2022-04-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про повернення позовної заяви

07 квітня 2022 року справа № 580/1650/22

м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Бабич А.М., перевіривши матеріали позову заступника керівника Черкаської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації до Приватного підприємства «Надія» про зобов`язання вчинити дії,

УСТАНОВИЛА:

У Черкаський окружний адміністративний суд надійшов позов заступника керівника Черкаської окружної прокуратури (18000, м.Черкаси, вул.Б.Хмельницького, 60; ) в інтересах держави в особі Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації (18001, м.Черкаси, бульвар Шевченка, 185; ) (далі позивач) до Приватного підприємства «Надія» (18002, м.Черкаси, вул.О.Дашковича, 27; ) (далі відповідач), в якому просить:

зобов`язати відповідача привести до належного стану об`єкт культурної спадщини «Житловий будинок пристава Табачнікова (особняк Вацлавав Кринського)» на вул.Байди Вишневецького, 2 в м.Черкаси, шляхом здійснення реставраційних робіт;

зобов`язати відповідача привести до належного стану об`єкт культурної спадщини «Житловий будинок пристава Табачнікова (особняк Вацлавав Кринського)» на вул.Байди Вишневецького, 2 в м.Черкаси, шляхом здійснення консерваційних робіт;

стягнути з відповідача на її користь судовий збір у розмірі 4962,00грн на р/р UA0003751 (МФО 820172) за кодом класифікації видатків бюджету 2800.

Також просить розглянути справу за його участю у судовому засіданні та повідомити про дату, час і місце судового розгляду справи Черкаську обласну прокуратуру та Черкаську окружну прокуратуру.

Обґрунтовуючи зазначив, що у власності відповідача перебуває нежитловий будинок, що розташований у межах заповідної території «Черкаські берегові схили» та багатошарової пам`ятки археології: городище «Замкова гора», культурний шар пізньосередньовічних Черкас. 26.03.2021 наказом №228 Міністерство культури та інформаційної політики України вказаний об`єкт занесено до Державного реєстру нерухомих пам`яток України за видом пам`ятки архітектури та категорією місцевого значення. 05.04.2021 Управління направило відповідачу лист про необхідність укладення охоронного договору щодо вказаного об`єкта. Такий договір не укладений. Позивач стверджує, що відповідач намагається його знищити, про що відкрите кримінальне провадження. 12.07.2021 проведено огляд місця події та встановлено незадовільний його стан, перебуває в занедбаному стані та потребує проведення першочергових робіт із консервації та реставрації. Власник не вживає заходів з приведення її до належного стану. Тому прокуратура звернулася зі вказаним позовом до суду. Акцентує увагу, що консервація, реставрація тощо може відбуватися за наявності письмового дозволу центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини на підставі погодженої з ним науково-проектної документації, а розробленню проектів передує проведення необхідних науково-дослідних робіт, у т.ч. археологічних і геологічних. Такі заходи відповідач не вжив.

Ознайомившись із матеріалами позову, виявлено недоліки позовної заяви, які перешкоджають відкриттю провадження у справі. У зв`язку з цим ухвалою від 23.03.2022 суд залишив її без руху. Вказану ухвалу позивач отримав 23.03.2022, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа.

04.04.2022 від позивача до суду надійшла заява (вх.№10356/22), в якій просив прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі за його позовом (далі - Заява).

В обгрунтування зазначив, що «Житловий будинок пристава Табачнікова (особняк Вацлава Вікторовича Кринського)», який знаходиться за адресою: м.Черкаси, вул.Байди Вишневецького, 2,- є одним із цінних об`єктів культурної спадщини. Дієві та вкрай необхідні заходи щодо збереження майна на виконання вимог пам`яткоохоронного законодавства відповідачем не вживаються. Стверджує, що у справах за позовом суб`єкта владних повноважень до суб`єкта приватного права також вироблено певну судову практику, яка свідчить, що у виняткових випадках, зокрема з метою захисту суспільного інтересу, суб`єкт владних повноважень може звертатися до суду за відсутності прямої вказівки про це в законі. Просив врахувати висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 15.07.2019 у справі №420/5625/18. Додатково вказав, що рішенням виконавчого комітету Черкаської міської ради від 20.08.2020 №754 скасовано наказ Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради від 25.05.2020 №508 «Про затвердження ПП «Надія» містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва по вул.Байди Вишневецького, 2». Тому на даний час відсутні документи на забудову відповідної території. Щодо повноважень звертатися зі вказаним вище позовом та підписувати його зазначив, що заступник керівника Черкаської окружної прокуратури має право на підписання позовної заяви від 10.03.2020 в силу вимог статті 24 Закону України «Про прокуратуру».

Оцінивши доводи Заяви, суд дійшов висновку, що виявлені судом недоліки позову не усунені.

Суд врахував, що право власності на вказаний вище об`єкт нерухомості виникло у відповідача на підставі договору купівлі-продажу від 24.09.2019, який укладений з Товариством з обмеженою відповідальністю «ВМ-ІНВЕСТ», що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Відомості про право власності на зазначене нерухоме майно 24.09.2019 внесено до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Тобто, з 24.09.2019 відповідач набув права приватної власності на вказаний вище об`єкт нерухомості.

26.03.2021 наказом №228 Міністерства культури та інформаційної політики України об`єкт культурної спадщини «Житловий будинок пристава Табачнікова (особняк Вацлава Кринського)» за вказаною вище адресою занесено до Державного реєстру нерухомих пам`яток України за видом пам`ятки архітектури та категорією місцевого значення.

Отже, саме з 26.03.2021 вказаний об`єкт культурної спадщини занесений до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, тобтоє щойно виявленим. Отже, на дату набуття позивачем права власності відповідна будівля не вважалася архітектурною пам`яткою.

Доданими до позовної заяви копіями документів підтверджується надання та затвердження відповідачу за його заявою наказом від 15.05.2020 №508 Департаменту архітектури та містобудування містобудівних умов і обмежень для будівництва багатоповерхового житлового будинку з вбудовано-прибудованими приміщеннями громадського призначення на вул.Байди Вишневецького, 2. Рішенням Виконавчого комітету Черкаської міської ради від 20.08.2020 №754 його скасовано.

Проте чинним наказом Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської радивід 09.11.2020 №581 відповідачу затверджені містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва за вказаною адресою багатоповерхового житлового будинку з вбудовано-прибудованими приміщеннями громадського призначення.

Тому доводи позивача про скасування наказу №508 не спростовують висновків суду в ухвалі від 23.03.2022 щодо чинності права на забудову.

05.04.2021 Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації направляло листа №7404/02/01-03-25 на адресу відповідача щодо необхідності укладення охоронного договору на об`єкт вказаної культурної спадщини та наказ від 26.03.2021 №228. 12.07.2021 проведено огляд місця події та встановлено, що вказаний об`єкт знаходиться в незадовільному стані.

В ухвалі про залишення позову без руху суд роз`яснив позивачу, які дії та заходи контролю, передбачені Законом України від 8 червня 2000 року №1805-III «Про охорону культурної спадщини» (далі ЗУ №1805-III), необхідно вжити для збереження відповідних пам`яток культури.

Згідно з п.1 ч.2 ст.5 ЗУ №1805-III контроль за виконанням цього Закону, інших нормативно-правових актів про охорону культурної спадщини належить до повноважень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини. Питання відповідальності за порушення законодавства про охорону культурної спадщини врегульовані нормами Розділу VIII вказаного закону.

Відповідно до ч.1 ст.24 ЗУ №1805-III власник або уповноважений ним орган, користувач зобов`язані утримувати пам`ятку в належному стані, своєчасно провадити ремонт, захищати від пошкодження, руйнування або знищення відповідно до цього Закону та охоронного договору.

Охоронний договір на вказаний вище об`єкт культурної спадщини з відповідачем не укладався, на що посилається і позивач.

Згідно з абз.2 ч.1 ст.26 ЗУ №1805-III консервація, реставрація, реабілітація, музеєфікація, ремонт, пристосування пам`яток місцевого значення здійснюються за наявності письмового дозволу органу виконавчої влади Автономної Республіки Крим, обласних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій відповідно до їхньої компетенції, на підставі погодженої з ними науково-проектної документації.

Розробленню проектів консервації, реставрації, реабілітації, музеєфікації, ремонту, пристосування пам`яток передує проведення необхідних науково-дослідних робіт, у тому числі археологічних і геологічних.

Отже, реставрація, консервація та інші дії щодо пам`яток місцевого значення здійснюються за наявності письмового дозволу органу виконавчої влади, на підставі погодженої з ними науково-проектної документації.

Позивач вказує на відсутність такого письмового дозволу органу виконавчої влади на реставрацію та консервацію відповідачем об`єкта культурної спадщини - «Житловий будинок пристава Табачнікова (особняк Вацлава Кринського)».

З питанням необхідності реставрації та консервації будівлі, що перебуває у власності відповідача, не зверталися ані вкзааний вище центральний орган, ані Управління, в інтересах якого подано позов. Відповідач відповідних робіт, як вказує позивач, не виконує.

Отже, правовідносини щодо консервації та реставрації будівлі не виникли.

Відповідно до ч.4 ст.53 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

Частина друга ст.19 Конституції України встановлює, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Отже, прокурор, звертаючись до суду в інтересах конкретного органу державної влади, не може заявляти позовні вимоги, що не відповідають повноваженням останнього. Водночас не підлягають такому обмеженню позови прокурора, в яких він є самостійним позивачем чи звертається в інтересах держави за відсутності відповідного органу державної влади.

Оскільки право власності на об`єкт нерухомого майна позивач набув задовго до визнання його пам`яткою архітектури ("щойно виявленою"), зважаючи на факти отримання ним до такого часу містобудівних умов та обмежень (у т.ч. згідно зчинним наказом Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської радивід 09.11.2020 №581) та замовлення проекту будівництва, подальші правовідносини перебувають в площині необхідності забезпечення балансу між приватним і публічним правовими інтересами.

Згідно з абзацом третім ст.23 ЗУ №1805-III відсутність охоронного договору не звільняє особу від обов`язків, що випливають із цього Закону.

Відповідно до ч.2 ст.24 ЗУ №1805-III використання пам`ятки повинно здійснюватися відповідно до режимів використання, встановлених органами охорони культурної спадщини, у спосіб, що потребує якнайменших змін і доповнень пам`ятки та забезпечує збереження її матеріальної автентичності, просторової композиції, а також елементів обладнання, упорядження, оздоби тощо.

Режими використання пам`яток встановлює:

центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини щодо пам`яток національного значення;

орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим, обласні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації щодо пам`яток місцевого значення.

Забезпечення заходів щодо охорони пам`яток визначене в ст.27 вказаного Закону.

Зокрема, у разі, коли пам`ятці загрожує небезпека пошкодження, руйнування чи знищення, власник або уповноважений ним орган, особа, яка набула права володіння, користування чи управління, зобов`язані привести цю пам`ятку до належного стану (змінити вид або спосіб її використання, провести роботи з її консервації, реставрації, реабілітації, музеєфікації, ремонту та пристосування).

Якщо власник або уповноважений ним орган, особа, яка набула права володіння, користування чи управління, самостійно не здійснюють заходів, передбачених у частині першій цієї статті, то відповідний орган охорони культурної спадщини може зобов`язати їх здійснити ці заходи, видавши відповідне розпорядження.

У разі, коли власник або уповноважений ним орган, особа, яка набула права володіння, користування чи управління, не в змозі виконати розпорядження органу охорони культурної спадщини щодо охорони пам`ятки, орган охорони культурної спадщини може вжити необхідних заходів самостійно (повністю або частково), профінансувавши їх за рахунок спеціальних коштів на фінансування охорони культурної спадщини.

Натомість у заявлених правовідносинах жоден орган державної влади не видав вказаного розпорядження, а викладу обставин реагування на це органів прокуратури позовна заява не містить.

Зазначене є обов`язком відповідно до ст.30 ЗУ №1805-III. Так, органиохорони культурної спадщини зобов`язані заборонити будь-яку діяльність юридичних або фізичних осіб, що створює загрозу пам`ятці або порушує законодавство, норми і правила у сфері охорони культурної спадщини.

Приписи органів охорони культурної спадщини є обов`язковими для виконання всіма юридичними та фізичними особами.

Органи місцевого самоврядування, на території яких не створено органів охорони культурної спадщини, зобов`язані заборонити будь-яку діяльність юридичних або фізичних осіб, що створює загрозу пам`ятці, негайно повідомивши про це відповідний орган охорони культурної спадщини місцевого органу виконавчої влади.

Органи місцевого самоврядування зобов`язані повідомляти відповідні органи охорони культурної спадщини про бездіяльність власника або уповноваженого ним органу, особи, яка набула права володіння, користування чи управління, що створює загрозу пам`ятці.

На об`єктах підводної культурної спадщини зі статусом морського меморіалу забороняється ведення будь-яких форм діяльності, зокрема підводно-екскурсійної, крім потреб наукових досліджень або інвентаризації.

Більше того, згідно з вимогами ст.21 ЗУ №1805-III якщо в результаті дій або бездіяльності власника пам`ятки їй загрожує пошкодження або знищення, відповідний орган охорони культурної спадщини робить власнику пам`ятки відповідне попередження.

Якщо власник пам`ятки не вживе заходів щодо її збереження, зокрема у зв`язку з неможливістю створення необхідних для цього умов, суд за позовом відповідного органу охорони культурної спадщини може постановити рішення про її викуп.

У разі невідкладної необхідності забезпечення умов для збереження пам`ятки позов про її викуп може бути пред`явлено без попередження.

Викуплена пам`ятка переходить у власність держави.

Викупна ціна пам`ятки визначається за згодою сторін, а в разі спору - судом.

Ані в позовній заяві, ані в заяві на усунення недоліків не вказано обставин винесення вказаних вище попереджень відповідачу, заходів контролю органу прокуратури зі вказаного приводу.

З огляду на викладене суд дійшов висновку, що не виникли правовідносини, щодо захисту яких звернувся прокурор та не обрунтовано в позовній заяві підстав для звернення прокурора до суду від імені Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації.

07.05.2020 Черкаський відділ поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області вніс відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002014 за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст.15, ч.5 ст.298 Кримінального кодексу України, за фактом, що службові особи відповідача намагаються знищити будівлю за вказаною вище адресою.

Зазначене не підтверджує обов`язку відповідача щодо здійснення ним реставраційних та консерваційних робіт об`єкта культурної спадщини «Житловий будинок пристава Табачнікова (особняк Вацлавав Кринського)». Натомість за результатами розслідування можливе встановлення доказів вчинення відповідачем ознак кримінального правопорушення та не викликає підстав для звернення до адміністративного суду з викладеними вище пазовними вимогами.

Заява позивача полягає виключно в непогодженні з висновками суду, викладеними в ухвалі від 23.03.2022, та власне, помилкове твердження про наявність виключного випадку щодо захисту суспільного інтересу, шляхом звернення до суду за відсутності прямої вказівки про це в законі.

Висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 15.07.2019 у справі №420/5625/18, на які посилається позивач, не підлягають врахуванню до спірних правовідносин, оскільки обставини справи та предмет не є подібними та стосувалися визнання протиправною бездіяльності Овідіопольської селищної ради Одеської області щодо демонтування дитячого спортивного майданчика за адресою: Одеська область, смт. Овідіополь, вул. Залізнична, 1,- і зобов`язати відповідача демонтувати дитячий спортивний майданчик та перенести його на інше більш придатне місце (віддалене від житлових будинків).

Відповідно до п.1 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Згідно з п.7 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави або для звернення до суду особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом (ч.8 ст.169 КАС України), за умови усунення вказаних підстав для її повернення.

Згідно з ч.1 ст.143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Пунктом 2 ч.1 ст.7 Закону України від 08.07.2011 №3676-VІ «Про судовий збір» (далі - Закон №№3676-VI) визначено, що сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі повернення заяви або скарги.

Відповідно до ч.2 вказаної статті Закону №3676-VI у випадках, установлених пунктом 1 частини першої цієї статті, судовий збір повертається в розмірі переплаченої суми; в інших випадках, установлених частиною першою цієї статті, - повністю.

Сплата судового збору позивачем підтверджується наявною у матеріалах адміністративної справи копією платіжного доручення від 15.02.2022 №127 на загальну суму 4962,00грн. Тому наявні підстави повернути сплачений судовий збір у вказаному розмірі.

Керуючись ст.ст.2-20, 121, 160-161, 169, 237, 241-246, 255, 295 КАС України, суддя

УХВАЛИЛА:

1. Позовну заяву заступника керівника Черкаської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації до Приватного підприємства «Надія» про зобов`язання вчинити дії повернути.

2. Повернути Черкаській окружній прокуратурі (18000, м.Черкаси, вул.Б.Хмельницького, 60; ) з Державного бюджету України сплачений згідно з платіжним дорученням від 15.02.2022 №127 судовий збір за звернення до адміністративного суду з позовною заявою в сумі 4962,00грн (чотири тисячі дев`ятсот шістдесят дві гривні нуль копійок).

3. Копію ухвали, позовну заяву та додані до неї документи направити заступнику керівника Черкаської окружної прокуратури.

4. Роз`яснити заступнику керівника Черкаської окружної прокуратури, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду.

5. Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та може бути оскаржена протягом 15 днів до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Суддя Анжеліка БАБИЧ