Справа № 380/15834/21
Суддя: Грень Наталія Михайлівна
Дата ухвалення: 2022-04-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 квітня 2022 року

м. Львів

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Грень Н.М., розглянувши у в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Львівській області (), Головного управління ДПС у Львівській області (код ЄДРПОУ ВП: 43968090) про визнання протиправним та скасування наказу, -

встановив:

на розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Львівській області, з такими вимогами:

- визнати протиправним та скасувати Наказ № 9-дс Про притягнення до дисциплінарної відповідальності від 31.08.2021р., прийнятий ГУ ДПС у Львівській області щодо ОСОБА_1 .

Позивач обґрунтовує позовні вимоги тим, що 31 серпня 2021 року Головним управлінням Державної податкової служби у Львівській області прийнято Наказ № 9-дс Про притягнення до дисциплінарної відповідальності, відповідно до положень якого прийнято рішення «оголосити догану ОСОБА_1 - заступнику начальника управління - начальнику відділу моніторингу операцій та ризиків управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків Головного управління ДПС у Львівській області, за порушення вимог: п. 4 наказу ДПС України від 12.05.2020 р. № 204 «Щодо упорядкування роботи Комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН ДПС та регіональних підрозділів, а також взаємодії зі структурними підрозділами ДПС»; п.п. 2.2.22.9 Положення про управління податкового моніторингу ГУ ДПС у Львівській області, затвердженого наказом ГУ ДПС у Львівській області від 31.01.2020 № 748 «Про затвердження положення про управління податкового моніторингу.

Позивач зазначає, що станом на 11.11.2019 року уповноваженим особам управління моніторингу ризикових операцій та доходів ГУ ДПС у Львівській області та управління податкового моніторингу ГУ ДПС у Львівській області не могло бути відомо про відповідність ТОВ «Трассір УА» критеріям ризиковості уже тому, що Товариство перебувало на обліку до закінчення звітного (2019-го) року на обліку за попереднім місцем реєстрації місцезнаходження, туди ж повинна була подаватись уся податкова звітність.

Також, позивач зазначає, що накладення дисциплінарного стягнення у виді догани суперечить ч. 2. Ст. 74 Закону України «Про державну службу»: дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення. Позивачдисциплінарних проступків не вчиняла, діяла відповідно до Посадової інструкції, і дисциплінарне стягнення накладене на неї безпідставно, оскільки порушень, перелічених в оскаржуваному Наказі, вона не вчиняла.

Крім того, на думку позивача, оскаржуваний Наказ прийнято 31 серпня 2021 року, тобто з порушенням вимог ч. 5 ст. 74 Закону України «Про державну службу»: 5. Дисциплінарне стягнення до державного службовця застосовується не пізніше шести місяців з дня виявлення дисциплінарного проступку, без урахування часу тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці, а також не застосовується, якщо минув один рік після його вчинення. Від 16.04.2020 р. до 31.08.2021 р. минуло більше року, а тому дисциплінарне стягнення не застосовується навіть при наявності дисциплінарного правопорушення.

З урахуванням наведеного, позивач вважає, що оскаржуваний Наказ суперечить законодавству України, чинному на момент його прийняття, а також останній прийнятий із неправильним застосуванням норм права, просить позов задовольнити.

Ухвалою судді від 22.09.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Відповідач - Головне управління ДПС у Львівській області () позов не визнав, подав до суду відзив на позовну заяву в якому вказав, що на момент винесення спірного наказу, так і на момент подання позову ОСОБА_1 не була працівником ГУ ДПС у Львівській області (). Зазначив, що оскаржуваний наказ Головного управління ДПС у Львівській області «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» щодо ОСОБА_1 від 31.08.2021 року № 9-дс, був прийнятий Головним управлінням ДПС у Львівській області, як відокремленим підрозділом ДПС України (код за ЄДРПОУ ВП 43968090). Зокрема, про це свідчить підпис начальника Головного управління ДПС у Львівській області, як відокремленого структурного підрозділу - ОСОБА_2 . Відтак, враховуючи, що позивач не працює в ГУ ДПС у Львівській області () та спірний наказ не виданий ГУ ДПС у Львівській області (), позивач не вірно визначив Відповідача, а відтак ГУ ДПС у Львівській області () є неналежним відповідачем по справі.

Ухвалою суду від 18.11.2021 відмовлено у задоволенні клопотання представника позивача про розгляд справи у судовому засіданні з викликом сторін.

Ухвалою суду від 18.11.2021 залучено до участі у справі співвідповідача - Головне управління ДПС у Львівській області (код ЄДРПОУ ВП: 43968090).

Відповідач - Головне управління ДПС у Львівській області (код ЄДРПОУ ВП: 43968090) позов не визнав, подав до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що ОСОБА_1 не забезпечено інформування територіальних органів, у яких на обліку перебувають (перебували) контрагенти ТОВ «ЛІВЕЙ» про виявлені операції з ознаками ризиковості інформування структурних підрозділів та інших користувачів інформації про виявлені податкові ризики діяльності платників податків покладено не на секретаря Комісії, а безпосередньо належить до функцій управління, визначених у Положенні.

З урахуванням наведеного, у діях Позивача наявні порушення вимог п. 4 наказу ДПС України від 12.05.2020 № 204 «Щодо упорядкування роботи Комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН ДПС та регіональних підрозділів, а також взаємодії зі структурними підрозділами ДПС» та п.п. 2.2.22.9 Положення про управління податкового моніторингу ГУ ДПС у Львівській області, затвердженого наказом ГУ ДПС у Львівській області від 31.01.2020 №748 «Про затвердження положення про управління податкового моніторингу».

Також відповідач вказав, що дисциплінарне стягнення до ОСОБА_1 застосоване, за порушення, щодо інформування структурних підрозділів та інших користувачів інформації про виявлені податкові ризики діяльності платників податків щодо відбулись у жовтні 2020 року. Оскаржуваний наказ Головного управління ДПС у Львівській області №9-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» прийнято 31.08.2021 року, з дотриманням встановленого терміну, відтак, відповідно до вимог чинного законодавства. Відтак, Наказ Головного управління ДПС у Львівській області від 31.08.2021 №9-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» є правомірним та відповідає вимогам чинного законодавства. Просив у задоволенні позову відмовити.

Позивач подала до суду відповідь на відзив, в якій зазначила, що позивач не перебувала на посаді першого заступника керівника ГУ ДПС у Львівській області і, відповідно, не могла згідно чинного законодавства стати Головою комісії регіонального рівня, а отже, Позивач не може бути суб`єктом дисциплінарного правопорушення, за яке на неї накладено дисциплінарне стягнення. Більше того, у відзиві на позовну заяву Відповідач підтверджує, що позивач була членом Комісії регіонального рівня, а не її керівником. Також, позивач зазначила, що відповідач посилається на норми ч. 5 ст. 74 Закону України «Про державну службу»: дисциплінарне стягнення до державного службовця застосовується не пізніше шести місяців з дня виявлення дисциплінарного проступку, без урахування часу тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці, а також не застосовується, якщо минув один рік після його вчинення. Навіть за таких умов від жовтня 2020 року (коли виявлено описані Відповідачем правопорушення) і до прийняття Наказу Н № 9-дс Про притягнення до дисциплінарної відповідальності від 31.08.2021р. пройшло більше шести місяців

Відповідач подав до суду заперечення в яких зазначив, що дисциплінарне стягнення до ОСОБА_1 застосоване, за порушення, щодо інформування структурних підрозділів та інших користувачів інформації про виявлені податкові ризики діяльності платників податків, що відбулись у жовтні 2020 року. Наказ Головного управління ДПС у Львівській області №9-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» прийнято 31.08.2021 року. Отже, з моменту вчинення дисциплінарного проступку - з жовтня 2020 року і до 31.08.2021 року не минув річний термін. Відтак, на думку відповідача, Наказ Головного управління ДПС у Львівській області від 31.08.2021 №9-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» є правомірним та відповідає вимогам чинного законодавства.

Суд дослідив матеріали справи, всебічно і повно з`ясував усі фактичні обставини, об`єктивно оцінив докази, які мають юридичне значення для вирішення спору по суті та встановив таке.

Департаментом відомчого контролю ДПС України 31.05.2021 скеровано в.о. Голови ДПС України доповідну записку про результати тематичної перевірки щодо відповідності дій посадових осіб стосовно відпрацювання ТОВ «Трассір УА» (39768357), яке має ознаки ризиковості, у тому числі щодо організації роботи в частині супроводження справ у судах, в ході проведення перевірки встановлено порушення вимог п. 4 наказу ДПС України від 12.05.2020 №204 «Щодо упорядкування роботи Комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН ДПС та регіональних підрозділів, а також взаємодії зі структурними підрозділами ДПС» та п.п. 2.2.22.9 Положення про управління податкового моніторингу ГУ ДПС у Львівській області, затвердженого наказом ГУ ДПС у Львівській області від 31.01.2020 № 748 «Про затвердження положення про управління податкового моніторингу».

В.о. Головою ДПС України 04.06.2021 підписано доручення №92-д(02), відповідно до п.5 якого доручено начальнику ГУ ДПС у Львівській області Комендату Ігорю вжити заходи щодо притягнення посадових осіб, з вини яких допущені порушення, викладені в цій доповідній записці, до відповідальності відповідно до вимог ст.ст. 64 - 69 Закону України від 10 грудня 2015 року № 889-VIII «Про державну службу» (зі змінами); вжити заходи відповідно до вимог ст.ст. 64 - 69 Закону України від 10 грудня 2015 року № 889-VIII «Про державну службу» (зі змінами) щодо притягнення посадових осіб, з вини яких надано недостовірну інформацію в частині направлення службового допису управління правової роботи ГУ ДПС у Львівській області від 05.11.2020 № 674/13-01-05-05; поінформувати Департамент відомчого контролю щодо виконання доручення, наданого підпунктами 5.1 та 5.2.

Начальником управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків Т. Іванишином скеровано начальнику ГУ ДПС у Львівській області доповідну записку від 30.06.2021 №698/13-01-18-02 враховуючи порушення та недоліки зазначені перевірки ДПС України 19.05.2021 року №843/99-00-02-03-02-14 та на виконання доручення наданого за результатами доповідної записки 31.05.2021 року №913/99-00-02-03-02-14 відповідно до статтей 17, 64-69, 73 Закону України від 10.12.2015 року №889-VIII «Про державну службу», підпунктів 5.1 та 5.2 пункту 5 зазначеного доручення, запропоновано Комісії визначеній наказом ГУ ДПС у Львівській області від 30.06.2021 року №885 розглянути вищезазначені матеріали для ініціювання порушення дисциплінарного провадження щодо начальника відділу моніторингу операцій та ризиків управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ОСОБА_1 .

За результатами розгляду дисциплінарної справи заступника начальника управління - начальника відділу моніторингу операцій та ризиків управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС у Львівській області ОСОБА_1 дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ ГУ ДПС у Львівській області склала подання від 20.08.2021 №685/13-01-05-04-07, в якому зазначено про встановлення в ході дисциплінарної справи ОСОБА_1 наявність в її діях дисциплінарного проступку визначеного п. п.5 частини другої статті 65 Закону України від 10 грудня 2015 року № 889-VIII „Про державну службу", зокрема порушено вимоги:

- п. 4 наказу №204 «Щодо упорядкування роботи Комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН ДПС та регіональних підрозділів ДПС;

- п.п.2.2.22.9 Положення про управління податкового моніторингу ГУ ДПС у Львівській області, затвердженого наказом ГУ ДПС у Львівській області від 31.01.2020 №748 «Про затвердження положення про управління податкового моніторингу».

Таким поданням рекомендовано застосувати до позивача дисциплінарне стягнення, передбачене пунктом 2 частини першої статті 66 Закону України "Про державну службу" - оголошення догани.

На підставі подання від 20.08.2021 №685/13-01-05-04-07 відповідач прийняв наказ "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" від 31.08.2021 № 9-дс (далі - оскаржений наказ), яким позивачу оголошено догану за порушення вимог: п. 4 наказу ДПС України від 12.05.2020 №204 «Щодо упорядкування роботи Комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРЦН ДПС та регіональних підрозділів, а також взаємодії зі структурними підрозділами ДПС»; п.п. 2.2.22.9 Положення про управління податкового моніторингу ГУ ДПС у Львівській області, затвердженого наказом ГУ ДПС у Львівській області від 31.01.2020 №748 «Про затвердження положення про управління податкового моніторингу».

Вважаючи зазначений наказ протиправним, позивач звернулася з відповідним позовом до суду.

При вирішенні спору по суті суд виходив з такого.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях визначає Закон України "Про державну службу" від 10.12.2015 №889-VIII (тут і надалі в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин; Закон України "Про державну службу").

Державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби (частина друга статті 1 Закону України "Про державну службу").

У частині першій статті 4 Закону України "Про державну службу" встановлено, що державна служба здійснюється з дотриманням таких принципів:

1) верховенства права - забезпечення пріоритету прав і свобод людини і громадянина відповідно до Конституції України, що визначають зміст та спрямованість діяльності державного службовця під час виконання завдань і функцій держави;

2) законності - обов`язок державного службовця діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України;

3) професіоналізму - компетентне, об`єктивне і неупереджене виконання посадових обов`язків, постійне підвищення державним службовцем рівня своєї професійної компетентності, вільне володіння державною мовою і, за потреби, регіональною мовою або мовою національних меншин, визначеною відповідно до закону;

4) патріотизму - відданість та вірне служіння Українському народові;

5) доброчесності - спрямованість дій державного службовця на захист публічних інтересів та відмова державного службовця від превалювання приватного інтересу під час здійснення наданих йому повноважень;

6) ефективності - раціональне і результативне використання ресурсів для досягнення цілей державної політики;

7) забезпечення рівного доступу до державної служби - заборона всіх форм та проявів дискримінації, відсутність необґрунтованих обмежень або надання необґрунтованих переваг певним категоріям громадян під час вступу на державну службу та її проходження;

8) політичної неупередженості - недопущення впливу політичних поглядів на дії та рішення державного службовця, а також утримання від демонстрації свого ставлення до політичних партій, демонстрації власних політичних поглядів під час виконання посадових обов`язків;

9) прозорості - відкритість інформації про діяльність державного службовця, крім випадків, визначених Конституцією та законами України;

10) стабільності - призначення державних службовців безстроково, крім випадків, визначених законом, незалежність персонального складу державної служби від змін політичного керівництва держави та державних органів.

Правове регулювання державної служби здійснюється Конституцією України, цим та іншими законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, постановами Верховної Ради України, указами Президента України, актами Кабінету Міністрів України та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби (частина перша статті 5 Закону України "Про державну службу").

Згідно з частиною першою статті 8 Закону України "Про державну службу" державний службовець зобов`язаний:

1) дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України;

2) дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки;

3) поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина;

4) з повагою ставитися до державних символів України;

5) обов`язково використовувати державну мову під час виконання своїх посадових обов`язків, не допускати дискримінацію державної мови і протидіяти можливим спробам її дискримінації;

6) забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів;

7) сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки та умови контракту про проходження державної служби (у разі укладення);

8) виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України;

9) додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції;

10) запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби;

11) постійно підвищувати рівень своєї професійної компетентності та удосконалювати організацію службової діяльності;

12) зберігати державну таємницю та персональні дані осіб, що стали йому відомі у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, а також іншу інформацію, яка відповідно до закону не підлягає розголошенню;

13) надавати публічну інформацію в межах, визначених законом.

Державні службовці виконують також інші обов`язки, визначені у положеннях про структурні підрозділи державних органів та посадових інструкціях, затверджених керівниками державної служби в цих органах, та контракті про проходження державної служби (у разі укладення).

Відповідно до частини першої статті 62 Закону України "Про державну службу" державний службовець зобов`язаний виконувати обов`язки, визначені статтею 8 вказаного Закону, а також: 1) не допускати вчинків, несумісних із статусом державного службовця; 2) виявляти високий рівень культури, професіоналізм, витримку і тактовність, повагу до громадян, керівництва та інших державних службовців; 3) дбайливо ставитися до державного майна та інших публічних ресурсів.

У частинах першій, другій статті 64 Закону України "Про державну службу" встановлено, що за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених вказаним Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому вказаним Законом. Для державних службовців можуть встановлюватися особливості притягнення до дисциплінарної відповідальності у випадках, визначених законом.

У частині першій статті 65 Закону України "Про державну службу" зазначено, що підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених вказаним Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Дисциплінарними проступками, як вказано у частині другій статті 65 Закону України "Про державну службу", є:

1) порушення Присяги державного службовця;

2) порушення правил етичної поведінки державних службовців;

3) вияв неповаги до держави, державних символів України, Українського народу;

4) дії, що шкодять авторитету державної служби;

5) невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень;

6) недотримання правил внутрішнього службового розпорядку;

7) перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення;

8) невиконання вимог щодо політичної неупередженості державного службовця;

9) використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб;

10) подання під час вступу на державну службу недостовірної інформації про обставини, що перешкоджають реалізації права на державну службу, а також неподання необхідної інформації про такі обставини, що виникли під час проходження служби;

11) неповідомлення керівнику державної служби про виникнення відносин прямої підпорядкованості між державним службовцем та близькими особами у 15-денний строк з дня їх виникнення;

12) прогул державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин;

13) поява державного службовця на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння;

14) прийняття державним службовцем необґрунтованого рішення, що спричинило порушення цілісності державного або комунального майна, незаконне їх використання або інше заподіяння шкоди державному чи комунальному майну, якщо такі дії не містять складу кримінального або адміністративного правопорушення;

15) прийняття державним службовцем рішення, що суперечить закону або висновкам щодо застосування відповідної норми права, викладеним у постановах Верховного Суду, щодо якого судом винесено окрему ухвалу.

У частині третій статті 65 Закону України "Про державну службу" державний службовець не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності, якщо минуло шість місяців з дня, коли керівник державної служби дізнався або мав дізнатися про вчинення дисциплінарного проступку, не враховуючи час тимчасової непрацездатності державного службовця чи перебування його у відпустці, або якщо минув один рік після його вчинення або постановлення відповідної окремої ухвали суду.

Суд встановив, що Департаментом відомчого контролю ДПС України 31.05.2021 скеровано в.о. Голови ДПС України доповідну записку про результати тематичної перевірки щодо відповідності дій посадових осіб стосовно відпрацювання ТОВ «Трассір УА» (39768357), яке має ознаки ризиковості, у тому числі щодо організації роботи в частині супроводження справ у судах, в ході проведення перевірки встановлено порушення вимог п. 4 наказу ДПС України від 12.05.2020 №204 «Щодо упорядкування роботи Комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН ДПС та регіональних підрозділів, а також взаємодії зі структурними підрозділами ДПС» та п.п. 2.2.22.9 Положення про управління податкового моніторингу ГУ ДПС у Львівській області, затвердженого наказом ГУ ДПС у Львівській області від 31.01.2020 № 748 «Про затвердження положення про управління податкового моніторингу».

Відповідно до абз. 11 Доповідної записки від 31.05.2021 №913/99-00-02-03-02-14 «... ТОВ «Трассір УА» починаючи із 11.11.2019 (20.10.2019 року перебував на обліку в ТУ ДПС у Львівській області) - відповідав п. 1.6 критеріям ризиковості відповідно до Постанови Кабінету міністрів України від 21.02.2018 № 117 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», а з 01.02.2020 року відповідав п. 6 та п. 7 критеріям ризиковості платника податків відповідно до Постанови Кабінету міністрів України від 11.12.2019 р. № 1165 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», при цьому питання щодо відповідності ТОВ «Трассір УА» критеріям ризиковості на розгляд Комісії ГУ ДПС у Львівській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН до 16.04.2020 року не виносилось, що свідчить про неналежне виконання управлінням моніторингу ризикових операцій та доходів ГУ ДПС у Львівській області функцій щодо виявлення та аналізу податкових ризиків в діяльності платників податків; реагування на податкові ризики у реалізації процесів діяльності платників податків; інформування структурних підрозділів та інших користувачів інформації про виявлені податкові ризики діяльності платників податків, визначених Положенням про управління моніторингу ризикових операцій та доходів, затвердженим наказом ГУ ДПС у Львівській області від 09.09.2019 року № 87 та управлінням податкового моніторингу ГУ ДПС у Львівській області функцій щодо виявлення та аналізу податкових ризиків в діяльності платників податків; інформування структурних підрозділів та інших користувачів інформації про виявлені податкові ризики діяльності платників податків, визначених Положенням про управління податкового моніторингу, затвердженим Наказом ГУ ДПС у Львівській області від 31.01.2020 року № 748 «Про затвердження положення про управління податкового моніторингу».

Разом з тим, при проведенні перевірки уповноваженими особами не взято до уваги того факту, що « відповідно до інформації ІТС «Податковий блок», 20.09.2019 року відносно ТОВ «Трассір УА» з ЄДР надійшли відомості про зміну місцезнаходження юридичної особи, зокрема зміни адреси на: 79016, м. Львів (Галицький р-н), вул. Ярослава Мудрого, буд. 10-а, у зв`язку із чим 20.09.2019 ТОВ «Трассір УА» взято на податковий облік за основним місцем обліку в ГУ ДПС у Львівській області, Львівська ДПІ (Галицький район м Львова) (1304) з ознакою того, що він є платником податків з наступного року (присвоєно стан 65-«платник з наступного року (основне місце обліку)», а в ДПІ у Святошинському районі ГУ ДПС у м. Києві (2657) обліковувалось за неосновним місцем обліку з ознакою того, що воно є платником податків до закінчення року» (згідно даних Довідки щодо узагальнення доказової інформації за результатами тематичної перевірки щодо відповідності дій посадових осіб стосовно відпрацювання ТОВ «Трассір УА» (Код ), яке має ознаки ризиковості, у тому числі щодо організації роботи у частині супроводження справ у судах за період перебування на обліку в ГУ ДФС/ДПС у м. Києві (з 27.04.2015 по 30.09.2019 року) .

Відповідно до п. 10.13 Порядку обліку платників податків і зборів, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 09.12.2011 № 1588 (у редакції, чинній на момент виникнення правовідносин): 10.13. У разі зміни місцезнаходження суб`єкта господарювання - платника податків сплата визначених законодавством податків і зборів після такої реєстрації здійснюється таким платником податків за місцем попередньої реєстрації до закінчення поточного бюджетного періоду: 1) у такому випадку одночасно із зняттям з обліку юридичної особи (крім юридичних осіб, які включені до Реєстру неприбуткових установ та організацій) або фізичної особи - підприємця за основним місцем обліку здійснюється взяття на облік платника податків за неосновним місцем обліку згідно із розділом VII цього Порядку без подання заяви платником податків та з урахуванням особливостей, визначених пунктами 10.14 - 10.21 цього розділу; 2) до закінчення року платник податків обліковується в контролюючому органі за попереднім місцезнаходженням (неосновне місце обліку) з ознакою того, що він є платником податків до закінчення року, а в контролюючому органі за новим місцезнаходженням (основне місце обліку) - з ознакою того, що він є платником податків з наступного року.

Таким чином, станом на 11.11.2019 року уповноваженим особам управління моніторингу ризикових операцій та доходів ГУ ДПС у Львівській області та управління податкового моніторингу ГУ ДПС у Львівській області не могло бути відомо про відповідність ТОВ «Трассір УА» критеріям ризиковості уже тому, що Товариство перебувало на обліку до закінчення звітного (2019-го) року на обліку за попереднім місцем реєстрації місцезнаходження, туди ж повинна була подаватись уся податкова звітність.

Крім того, відповідно до даних абз. 12 Доповідної записки від 31.05.2021 №913/99-00-02-03-02- 14 «відповідно до протоколу засідання Комісії від 16.04.2020 № 95 прийнято рішення про відповідність ТОВ «Трассір УА» п. 8 критеріїв ризиковості платника, затверджених постановою №1165»

Відповідно до п. 1 Наказу № 204 Комісія регіонального рівня - це Комісія з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН ДПС в областях (у т.ч. у Львівській області). У п. 4 Наказу № 204 йдеться про обов`язок керівника відповідної комісії; у свою чергу, Позивач ніколи не перебувала (і не могла перебувати) на посаді Керівника відповідної комісії, оскільки згідно із п. 3.1 Наказу № 204 Головою комісії регіонального рівня призначається перший заступник керівника ГУ ДПС в області, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС, відповідальний за роботу підрозділів, який (і) входять до складу Комісії регіонального рівня.

Судом встановлено, що позивач не перебувала на посаді першого заступника керівника ГУ ДПС у Львівській області і, відповідно, не була Головою комісії регіонального рівня, а отже, позивач не може бути суб`єктом дисциплінарного правопорушення, за яке на неї накладено дисциплінарне стягнення.

Ба більше, відповідач у відзиві на позовну заяву зазначає, що позивач була членом Комісії регіонального рівня, а не її керівником.

Крім того, відповідно до ч.5 ст. 74 Закону України "Про державну службу" дисциплінарне стягнення до державного службовця застосовується не пізніше шести місяців з дня виявлення дисциплінарного проступку, без урахування часу тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці, а також не застосовується, якщо минув один рік після його вчинення.

Відповідно до ч. 3 ст.65 Закону України "Про державну службу" державний службовець не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності, якщо минуло шість місяців з дня, коли керівник державної служби дізнався або мав дізнатися про вчинення дисциплінарного проступку, не враховуючи час тимчасової непрацездатності державного службовця чи перебування його у відпустці, або якщо минув один рік після його вчинення.

Як встановлено судом, відповідно інформації, що міститься в матеріалах дисциплінарного провадження, засідання Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у Львівській області відбулося 16 квітня 2020 року, на вказаному засіданні було прийнято рішення за результатами відпрацювання ТОВ «Трассір УА», тобто останній день можливого вчинення порушення п. 4 наказу ДПС України від 12.05.2020 р. № 204 «Щодо упорядкування роботи Комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН ДПС та регіональних підрозділів, а також взаємодії зі структурними підрозділами ДПС»; п.п. 2.2.22.9 Положення про управління податкового моніторингу ГУ ДПС у Львівській області, затвердженого наказом ГУ ДПС у Львівській області від 31.01.2020 № 748 «Про затвердження положення про управління податкового моніторингу - 16.04.2020 року.

Однак оскаржуваний наказ про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності прийнятий 13.05.2021 року, тобто з пропуском шестимісячного строку, відтак суд погоджується з доводами позивача про застосування до неї дисциплінарного стягнення з пропуском строку.

Окрім того, відповідно до частини першої статті 66 Закону України "Про державну службу" до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення:

1) зауваження;

2) догана;

3) попередження про неповну службову відповідність;

4) звільнення з посади державної служби.

Згідно з частиною третьою статті 66 Закону України "Про державну службу" у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 вказаного Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.

У частині шостій статті 66 Закону України "Про державну службу" встановлено, що дисциплінарні стягнення, передбачені пунктами 2-4 частини першої вказаної статті, накладаються виключно за пропозицією Комісії, поданням дисциплінарної комісії.

Згідно з частинами першою - третьою статті 67 Закону України "Про державну службу" дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність державного службовця, є:

1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку;

2) попередня бездоганна поведінка та відсутність дисциплінарних стягнень;

3) високі показники виконання службових завдань, наявність заохочень та урядових відзнак, урядових і державних нагород;

4) вжиття заходів щодо попередження, відвернення або усунення настання тяжких наслідків, які настали або можуть настати в результаті вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування заподіяної шкоди;

5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність;

6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Під час застосування дисциплінарного стягнення можуть враховуватися також інші, не зазначені у частині другій вказаної статті, обставини, що пом`якшують відповідальність державного службовця.

Як встановив суд, оскаржений наказ прийнятий на підставі подання від 20.08.2021 №685/13-01-05-04-07.

Суд звертає увагу не те, що ні у поданні дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ ГУ ДПС у Львівській області від 20.08.2021 №685/13-01-05-04-07, ні в оскарженому наказі не зазначено про врахування характеру дисциплінарного проступку, обставин, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Таким чином, суд дійшов висновку про недотримання відповідачем вимог статті 67 Закону України "Про державну службу" при прийнятті оскарженого наказу.

Згідно з частинами першою та другою статті 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до частини першої статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод і практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Суд при розгляді справи враховує позицію Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), сформовану у справі "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (RuizTorijav. Spain) № 303-A, пункт 29).

Також згідно з пунктом 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Таким чином, що доводи сторін у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості в межах відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про те, що наказ ГУ ДПС у Львівській області "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" від 31.08.2021 №9-дс не відповідає критеріям правомірності рішень суб`єктів владних повноважень, викладеним у частині другій статті 2 КАС України, оскільки прийнятий необґрунтовано, нерозсудливо та непропорційно.

Наведене свідчить про протиправність наказу ГУ ДПС у Львівській області "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" від 31.08.2021 №9-дс, а тому такий підлягає скасуванню.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України та частини третьої статті 2 КАС України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з вимогами статті 78 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку, що позов підлягає до задоволення повністю.

Відповідно до статті 139 КАС України з відповідача за рахунок його бюджетних асигнувань необхідно стягнути на користь позивача судовий збір у розмірі 908,00 грн, сплачений згідно з квитанцією від 10.09.2021 № 0.0..1.

Керуючись статтями 2, 6, 8-10, 13, 14, 72-76, 139, 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

вирішив:

позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління ДПС у Львівській області №9-дс від 31.08.2021 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності".

Стягнути з Головного управління ДПС у Львівській області (, місцезнаходження: 79003, м. Львів, вул. Стрийська, 35) за рахунок його бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_1 ) судовий збір у розмірі 908 (дев`ятсот вісім) грн 00 коп.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду із врахуванням п.п15.5 п.5 розділу VII Перехідні положення КАС України протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя Грень Н.М.