Справа № 160/26829/21
Суддя: Кучугурна Наталія Вікторівна
Дата ухвалення: 2022-04-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кучугурної Н.В., розглянувши у спрощеному (письмовому) провадженні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Державного підприємства «Дніпровський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою» про застосування заходів реагування, -
Обставини справи: 24.12.2021 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області (ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області, позивач) до Державного підприємства «Дніпровський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою» (ДП «Дніпровський інститут землеустрою», відповідач), в якій позивач просить суд:
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що за результатами проведеної планової перевірки Державного підприємства «Дніпровський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою» встановлено порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, тому існують правомірні підстави застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівлі відповідача до повного усунення порушень норм протипожежної та техногенної безпеки.
Ухвалою від 29.12.2021 прийнято до розгляду позовну заяву і відкрито провадження у справі; зазначено про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи; встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії цієї ухвали, разом із доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача.
07.02.2022 до суду надійшли заперечення на позовну заяву, в якому відповідач не погоджується з деякими порушеннями, зазначеними в акті перевірки від 24.09.2021 №835, говорить про часткове усунення порушень та надає документи, які за доводами відповідача, свідчать про відсутність або усунення порушень. Зазначає, що ДП «Дніпровський інститут землеустрою» є суб`єктом, який зберігає регіональний архів із землеустрою та при зберіганні дотримується відповідних норм, у зв`язку із чим, уважає недоцільним здійснювати повне зупинення діяльності підприємства. Також відповідач зазначає, що відповідно до наданих до позовної заяви документів, перевірка повинна бути здійснена посадовими особами позивача ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , але фактично під час перевірки була присутня тільки ОСОБА_2 , інші особи були відсутні під час перевірки, акт не підписували. З огляду на викладене, відповідач просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області.
У період з 01.03.2022 по 04.03.2022 та з 09.03.2022 по 12.03.2022 суддя Кучугурна Н.В. перебувала у щорічній відпустці, що підтверджується відповідною довідкою начальника відділу управління персоналом Дніпропетровського окружного адміністративного суду.
Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд, -
У період з 21.09.2021 по 24.09.2021, на підставі наказу від 30.08.2021 №29 та посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) від 30.08.2021 №1110, ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області проведено планову перевірку Державного підприємства «Дніпровський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою» щодо дотримання вимог законодавства з питань пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту, за наслідком якої складено акт від 24.09.2021 №835.
Актом перевірки від 24.09.2021 №835 встановлені наступні порушення:
- не забезпечено об`єкт, адміністративну будівлю, необхідною кількістю води для здійснення пожежогасіння (зовнішнім протипожежним водопостачанням), не улаштовані мережі протипожежного водогону, які повинні забезпечувати потрібні за нормами витрату та напір води;
- існуюча система протипожежного захисту, система пожежної сигналізації приміщень адміністративної будівлі, перебуває в непрацездатному стані і потребує ремонту або заміни;
- відсутній другий розосереджений евакуаційний вихід відповідно до вимог, з кожного поверху семиповерхової адміністративної будівлі;
- не встановлено двері з пристроями для самозачинення та ущільненнями в притулах, які повинні відокремлювати евакуаційну сходову клітку СК1 від коридорів семиповерхової адміністративної будівлі;
- вихід зі сходової клітини на покрівлю не відповідає вимогам будівельних норм, не встановлено протипожежний люк на виході на покрівлю;
- не встановлено сертифіковані протипожежні двері в прорізі протипожежної перегородки, між приміщенням електрощитової та іншими приміщеннями розташованими у підвальному поверсі адміністративної будівлі;
- не встановлено сертифіковані протипожежні двері в прорізі протипожежної перегородки між приміщенням архіву, розташованому на третьому поверсі адміністративної будівлі та іншими приміщеннями;
- сходова клітина, коридори, проходи та інші шляхи евакуації з адміністративної будівлі не забезпечено евакуаційним освітленням;
- посадові особи та працівники об`єкту не пройшли навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки у порядку, встановленому постановою Кабінету Міністрів України від 26 червня 2013 року № 444 «Про затвердження Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях»;
- не проведено замір опору ізоляції і перевірку на спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання;
- з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів в будівлі та приміщеннях об`єкту не виконано за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (з`єднання жил електропроводів виконано шляхом скручування);
- лінії живлення до побутових кондиціонерів, розташованих в приміщеннях адміністративної будівлі, не забезпечено автономними пристроями електричного захисту;
- не виконано та не надано розрахунок визначення категорії щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ Б В.1.1.-36:2016 «Визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою», а також клас зони згідно з «Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок». Категорії за вибухопожежною та пожежною небезпекою визначаються керівниками (технологами) об`єктів, або проектувальними організаціями, або спеціалізованими науково-дослідними закладами;
- будівлю та приміщення об`єкту не забезпечено відповідними знаками безпеки. Знаки безпеки, їх кількість, а також місця їх встановлення повинні відповідати ДСТУ;
- для встановлення наявності або відсутності джерел небезпеки, які можуть ініціювати виникнення надзвичайних ситуацій, а також визначення рівнів можливих надзвичайних ситуацій, не проведено ідентифікацію об`єкта господарської діяльності та не узгоджено її з ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області;
- не створено об`єктову систему цивільного захисту, не призначено відповідального працівника з питань цивільного захисту. Не розроблено функціональні обов`язки відповідального працівника з питань цивільного захисту та начальника цивільного захисту;
- відповідальним працівником з питань цивільного захисту та начальником цивільного захисту не пройдено навчання на курсах ЦЗ;
- не створено матеріальний резерв для запобігання, ліквідації надзвичайних ситуацій техногенного і природного характеру та їх наслідків;
- не проводяться об`єктові тренування і навчання з питань цивільного захисту;
- не організовано та не здійснюються відпрацювання, тренування евакуаційних заходів щодо працівників та майна суб`єкта господарювання на час виникнення надзвичайних ситуацій.
Акт перевірки від 24.09.2021 №835 підписаний посадовими особами ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області. Примірник акта директор ДП «Дніпровський інститут землеустрою» отримав 24.09.2021 і підписав його із запереченнями.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з такого.
Відповідно до статті 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
Частиною другою статті 19 Конституції України визначено обов`язок органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з частинами першою-третьою статті 55 Кодексу цивільного захисту України від 02.10.2012 №5403-VI (далі - КЦЗ України), забезпечення пожежної безпеки на території України, регулювання відносин у цій сфері органів державної влади, органів місцевого самоврядування та суб`єктів господарювання і громадян здійснюються відповідно до цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів.
Діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств, установ та організацій. Зазначена вимога відображається у трудових договорах (контрактах), статутах та положеннях.
Забезпечення пожежної безпеки покладається на власника (власників) земельної ділянки та іншого об`єкта нерухомого майна або наймачів (орендарів) земельної ділянки та іншого об`єкта нерухомого майна, якщо це обумовлено договором найму (оренди), а також на керівника (керівників) суб`єкта господарювання.
Відповідно до статті 66 КЦЗ України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.
Водночас, положеннями пунктів 1, 11 та 12 частини першої статті 67 КЦЗ України визначено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить: здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу; складення актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
За правилами частини другої статті 68 КЦЗ України, у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Крім того, відповідно до статті 70 КЦЗ України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.
Частиною другою вказаної статті також визначено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
Відповідно до частини сьомої статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 №877-V (далі Закон - №877-V), на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Отже, підставою для звернення до суду є акт, складений за результатами проведеної перевірки.
Абзацом першим частини 5 статті 4 Закону України №877-V передбачено, що виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.
Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.
Положенням про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженим Постановою КМУ від 16.12.2015 №1052, визначено, що Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.
ДСНС здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.
Таким чином, орган, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі виявлення факту недотримання вимог пожежної безпеки має право звернутися до суду з позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації будівель, споруд тощо.
Застосування таких заходів реагування як повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки направлено на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єктах порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей і можливо тільки на підставі судового рішення адміністративного суду.
При цьому, захід реагування у вигляді повного зупинення об`єкта ДП «Дніпровський інститут землеустрою» до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо допущені порушення реально створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
Поняття «загроза життю та здоров`ю людини» є оціночним поняттям, яке лежить у сфері захисту населення, території, майна функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на посадових осіб центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, які мають право звертатися до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування з підстав передбачених статтею 70 КЦЗУ.
Звернення суб`єкта владних повноважень до адміністративного суду можливе у випадках визначених законом. Наведені положення статті 70 КЦЗУ є одним з тих випадків, коли орган контролю може (якщо для цього є підстави) застосувати до підконтрольного суб`єкта заходи реагування тільки шляхом звернення до суду з відповідним позовом.
За своїм змістом і суттю заходи реагування застосовуються до усунення виявлених порушень та існування реальної загрози життю та здоров`ю людей (частина 5 статті 4 Закону 877-V).
Аналогічні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 26.06.2019 у справі №2240/2768/18.
Відповідно до ст. 2 КЦЗ України, у цьому Кодексі терміни вживаються в такому значенні:
- надзвичайна ситуація - обстановка на окремій території чи суб`єкті господарювання на ній або водному об`єкті, яка характеризується порушенням нормальних умов життєдіяльності населення, спричинена катастрофою, аварією, пожежею, стихійним лихом, епідемією, епізоотією, епіфітотією, застосуванням засобів ураження або іншою небезпечною подією, що призвела (може призвести) до виникнення загрози життю або здоров`ю населення, великої кількості загиблих і постраждалих, завдання значних матеріальних збитків, а також до неможливості проживання населення на такій території чи об`єкті, провадження на ній господарської діяльності (п.24);
- небезпечна подія - подія, у тому числі катастрофа, аварія, пожежа, стихійне лихо, епідемія, епізоотія, епіфітотія, яка за своїми наслідками становить загрозу життю або здоров`ю населення чи призводить до завдання матеріальних збитків (п.25);
- небезпечний чинник - складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини (п.26).
Аналіз викладених правових норм дає підстави для висновку, що правовою підставою для застосування адміністративним судом заходів реагування є одночасна наявність таких умов: 1) факт порушення правил та норм пожежної і техногенної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей; 2) звернення компетентного органу, який здійснює державний нагляд у сфері пожежної і техногенної безпеки, із відповідним адміністративним позовом до суду; 3) наявність обов`язку у підконтрольного суб`єкта, зупинення експлуатації приміщень якого вимагає відповідний орган Державної служби України з надзвичайних ситуацій, забезпечувати дотримання вимог пожежної безпеки у відповідному приміщенні.
При обранні заходу реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.
Як на підставу підтвердження усунення порушень, відповідач надав до суду копії:
- акту приймання в експлуатацію об`єкту;
- фотокопії щодо інформації про наявність схем евакуації працівників та спеціальних позначень за кожним із поверхів;
- журналу реєстрації інструктажів з питань пожежної безпеки, який розпочато 01.04.2016;
- акту випробування пожежних рукавів, яке було проведено 11.03.2021;
- наказу від 08.02.2019 №12-ОД «Про призначення посадових осіб, відповідальних за стан охорони праці, техніки безпеки та пожежної безпеки по підприємству, виробничих підрозділах»;
- наказу від 27.08.2018 №16-ОД «Про призначення посадових осіб, відповідальних за стан охорони праці, техніки безпеки та пожежної безпеки по підприємству, виробничих підрозділах»;
- наказу від 03.09.2018 №19-ОД «Про перегляд та розробку інструкцій з питань охорони праці та пожежної безпеки»;
- Витягів з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 15.06.2018;
- наказу від 10.07.2018 №92к «Про призначення відповідальних (цивільний захист)»;
- листа щодо надання інформації від 05.09.2019 №01-07/537, адресованого Державній службі України з питань геодезії, картографії та кадастру, з інформацією про працівників відповідальних за мобілізаційну роботу, облік призовників і військовозобов`язаних, за організацію здійснення заходів з питань цивільного захисту та пожежну безпеку в Державному підприємстві «Дніпровський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою»;
- наказу від 01.11.2021 №11-од «Про усунення порушень», згідно з яким, призначено відповідальну особу з питань цивільного захисту та техногенної безпеки; відповідальній особі: розробити заходи щодо розробки системи цивільного захисту техногенної безпеки на підприємстві, термін до 01.03.2022; здійснювати тренування і навчання з питань цивільного захисту працівників підприємства, термін - за необхідності; забезпечити проходження навчання ЦЗ та пожежної безпеки, термін - протягом 6 місяців з урахуванням обмежень, встановлених КМУ від 09 грудня 2020 року №1236 «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2»; здійснювати проведення інструктажів з цивільного захисту, термін - за необхідністю; звітувати органу управління при наявності заходів контролю, термін - за необхідністю; врахувати акт перевірки при складанні фінансового плану на 2023 рік, прорахувати, включити у видатки кошти для проведення розрахунку визначення категорії вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ Б В.1.1.; з урахуванням видатків фінансового плану на 3-й квартал 2022 року здійснити заходи щодо перевірки опору ізоляції та спрацювання приладів захисту електричних мереж шляхом укладання відповідного договору; відповідно до фінансового плану підприємства на 2022 рік до 01.04.2022 здійснити заходи щодо забезпечення лабораторного корпусу підприємства евакуаційним освітленням;
- наказу від 01.11.2021 №12-од «Про усунення порушень», в якому йдеться про заборону експлуатації побутових кондиціонерів.
Судом у повному обсязі досліджені та оцінені надані сторонами докази, однак матеріали, що надані відповідачем не підтверджують повне та належне усунення всіх виявлених позивачем порушень у сфері техногенної і пожежної безпеки.
Відповідно до пункту 26 частини першої статті 2 Кодексу цивільного захисту України, небезпечний чинник - складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.
Пожежна безпека - це відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю (пункт 33 частини першої статті 2 Кодексу цивільного захисту України).
Отже, настання реальної загрози життю та здоров`ю людей слід пов`язувати з обставинами, які можуть призвести до займання, розповсюдження вогню, виникнення аварій (катастроф) і з впливом небезпечних факторів, які породжують вказані явища.
Стаття 3 Конституції України визначає, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
Крім цього, згідно зі ст.27 Конституції України, кожна людина має невід`ємне право на життя. Ніхто не може бути свавільно позбавлений життя. Обов`язок держави - захищати життя людини. Кожен має право захищати своє життя і здоров`я, життя і здоров`я інших людей від протиправних посягань.
Суд зазначає, що неусунуті на момент розгляду справи порушення можуть призвести до займання, розповсюдження вогню, виникнення аварій (катастроф) та пов`язані зі впливом небезпечних факторів, які породжують вказані явища (унеможливлення своєчасної та безпечної евакуації людей з приміщень, ускладнення такої евакуації, отруєння чадним газом і продуктами горіння тощо), а тому відповідно до приписів статті 2 Кодексу цивільного захисту України є тими обставинами, які можуть призвести до настання реальної загрози життю та здоров`ю персоналу і відвідувачів закладу.
Крім того, слід зазначити, що застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень є тимчасовим заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей. Водночас поняття «загроза життю та/або здоров`ю людини» є оціночним поняттям, яке лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.
Також, виходячи з положень частини першої статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», відповідач має звернутися з письмовою заявою до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням і для перевірки усунення порушень вимог законодавства виявлених під час планової перевірки.
Відповідачем не складено та не затверджено план усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, не здійснено достатньо належних заходів щодо усунення виявлених порушень та не ініційовано проведення позапланової перевірки щодо дотримання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки.
Таким чином, на час розгляду справи в суді належних доказів, які б свідчили про повне усунення відповідачем порушень, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, не було надано, а наявність наведених порушень вимог протипожежної безпеки становить реальну небезпеку і загрозу життю та здоров`ю людей.
Відповідно до ч.1 ст.21 Закону України №877-V, суб`єкт господарювання має право звернутися до відповідного центрального органу виконавчої влади або до суду щодо оскарження рішень органів державного нагляду (контролю).
Отже, правомірність дій відповідача, вчинених під час перевірки, та законність рішень, винесених за результатами такої перевірки, може бути перевірено під час оскарження таких дій чи рішень.
Оскільки встановлення правомірності дій та рішень позивача не є предметом розгляду цієї справи, суд відхиляє доводи, наведені у відзиві, щодо посадових осіб позивача, які були присутні під час перевірки.
Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні (ч.1 ст.90 КАС України).
З огляду на викладені обставини справи, наведені положення законодавства, позовна заява Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду підлягає задоволенню.
Також, з метою належного виконання судового рішення, суд, на підставі статті 372 Кодексу адміністративного судочинства України, вважає за необхідне встановити спосіб і порядок виконання судового рішення шляхом зобов`язання відповідача зупинити експлуатацію об`єктів до повного усунення порушень.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд виходить із того, що відповідно до частини 2 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз, у зв`язку з чим, судові витрати суб`єкта владних повноважень по сплаті судового збору не підлягають стягненню з відповідача.
Відповідно до ч.5 ст.250 КАС України, датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Керуючись ст. ст.139, 241-246, 250, 262 КАС України, суд,-
Розподіл судових витрат не здійснювати.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду.

Позивач: Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області (49001, місто Дніпро, вул. Короленка, буд. 4, );

Відповідач: Державне підприємство «Дніпровський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою» (52005, Дніпропетровська обл., Дніпровський р-н, Слобожанська ТГ, селище міського типу Слобожанське, вулиця Василя Сухомлинського, будинок 42, ).

Суддя Н.В. Кучугурна