Справа № 420/6202/21
Суддя: Крусян А.В.
Дата ухвалення: 2022-04-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 квітня 2022 р.м.ОдесаСправа № 420/6202/21

Головуючий в 1 інстанції: Свида Л.І.

Місце та час укладення судового рішення « 15:00», м.Одеса

Повний текст судового рішення складений 25.11.2021р.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Крусяна А.В.,

суддів Єщенка О.В., Яковлєва О.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційні скарги Державної податкової служби України на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 15 листопада 2021 року та додаткове рішення Одеського окружного адміністративного суду від 29 листопада 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування наказу, -

В С Т А Н О В И В:

15.04.2021р. ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування наказу від 29.01.2021р. №7-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_1 ».

Позивач зазначає, що притягнення його до дисциплінарної відповідальності є безпідставним, оскільки він не запрошувався для надання пояснень під час складання акту за результатами тематичної перевірки Головного управління ДПС в Одеській області, в акті не зазначено про допущення порушень саме позивачем, відсутнє посилання на будь-які негативні наслідки, які б спричинили виявлені недоліки в роботі, не має посилання на рішення судів, які стали наслідком неналежної роботи підпорядкованого йому структурного підрозділу, в наказі міститься посилання на вчинення ним дисциплінарного проступку, зокрема, невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків без зазначення конкретних норм, які порушені. Крім того, в наказі не міститься аналіз попередньої поведінки позивача, відсутності обтяжуючих обставин, необхідності застосування такого стягнення як догана, тощо.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 15.11.2019р. позов задоволений з підстав того, що оскаржуваний наказ про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності зводиться виключно до допущених працівниками управління податків і зборів з юридичних осіб порушень норм податкового законодавства, Регламенту та Методичних рекомендацій без обґрунтування в чому полягає неналежне керівництво роботою цього управління та неналежний контроль, без наведення конкретних фактів неналежного виконання обов`язків саме позивачем, без наведення його прав, обов`язків і повноважень при здійсненні такого керівництва, можливості виявлення викладених порушень та не вчинення будь-яких дій при таких обставинах, без залучення та дослідження дисциплінарною комісією доказів в обґрунтування висновків, без надання оцінки обставинам, що пом`якшують чи обтяжують дисциплінарну відповідальність державного службовця, ставлення державного службовця до державної служби, без оцінки доказів, які б свідчили про настання шкоди, без конкретизації рішень судів, на які вплинули такі порушення, тощо.

Додатковим рішення Одеського окружного адміністративного суду від 29.11.2019р. стягнуто з Державної податкової служби України за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 10000грн.

Не погоджуючись з вказаними судовими рішеннями, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій посилається на помилкове застосування судом першої інстанції, при вирішенні справи, вимог законодавства, внаслідок чого просить рішення суду скасувати та ухвалити нове про відмову у задоволенні задоволення позовних вимог.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість рішення суду в межах апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вона не підлягає задоволенню.

Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_1 працює в органах податкової служби починаючи з 1998р., з 28.04.2017р. перебував на посаді заступника начальника Головного управління ДФС в Одеській області, а з 30.07.2019р. в порядку переведення призначений на посаду заступника начальника Головного управління ДПС в Одеській області.

Доповідною запискою Департаменту відомчого контролю ДПС на адресу Голови Державної податкової служби України №1168/99-00-02-01-01-14 від 01.10.2020р. запропоновано, в тому числі, порушити дисциплінарне провадження стосовно заступника начальника Головного управління ДПС в Одеській області ОСОБА_1 для визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку за період керівництва роботою окремих структурних підрозділів Головного управління ДПС в Одеській області, згідно відповідних розподілів обов`язків між керівництвом Головного управління ДПС в Одеській області, за неналежне виконання посадових обов`язків, координацію та контроль за роботою підпорядкованих структурних підрозділів щодо організації та контролю за правомірністю бюджетного відшкодування ПДВ, що призвело до виявлених перевіркою порушень та недоліків. /т.2 а.с.10-31/

Наказом Державної податкової служби України від 14.12.2020р. №718, відповідно до ст.ст.17, 64-69, 76 Закону України «Про державну службу» та вищезазначеної доповідної записки, порушено дисциплінарне провадження стосовно заступника начальника Головного управління ДПС в Одеській області ОСОБА_1 з метою визначення наявності вини, характеру і тяжкості вчиненого ним дисциплінарного проступку. ОСОБА_1 ознайомлений з вищезазначеним наказом. /т.2 .а.с.4, 229/

Лист Державної податкової служби України від 11.01.2021р. 80/Б/99-00-02-01-01-ДК про права визначені ст.76 Закону України «Про державну службу», а також про призначення засідання дисциплінарної комісії на 16.01.2021р. о 10:00 за адресою: м. Київ, Львівська площа, 8, каб.1511, направлений на адресу ОСОБА_1 /т.2 а.с.230-233/

Поданням Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Державної податкової служби України від 20.01.2021р. №5 вирішено рекомендувати, на підставі ст.65-66, 77 Закону України «Про державну службу» застосувати до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді догани за незабезпечення належного керівництва роботою управління податків і зборів з юридичних осіб, незадовільний стан організації роботи та незабезпечення внутрішнього контролю, що призвело до негативних наслідків, зокрема, недотримання вимог чинних нормативно-правових актів та відомчих документів, прийняття судовими інстанціями рішень на користь суб`єктів господарювання. /т.2 а.с.237-241/

Листом Державної податкової служби України від 20.01.2021р. 276/Б/99-00-02-01-01-ДК повідомлено ОСОБА_1 про внесення 20.01.2021р. Голові Державної податкової служби України подання щодо застосування дисциплінарного стягнення та необхідність надання пояснень суб`єкту призначення. /т.2 а.с.235-236/

Наказом Державної податкової служби України від 29.01.2021р. №7-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення», на підставі ст. 65-66, ст.77 Закону України «Про державну службу», застосовано до заступника начальника Головного управління ДПС в Одеській області ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді догани за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого п.5 ч.2 ст.65 Закону України «Про державну службу», за період роботи на посаді заступника начальника Головного управління ДПС в Одеській області, а саме з 17.01.2020р. по 05.03.2020р. /т.1 а.с.11-15/

Не погоджуючись з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Перевіривши матеріали справи, судова колегія погоджується з висновками суду першої інстанції про обґрунтованість позовних вимог виходячи з наступного.

Так, відповідно до положень ст.8, ч.1 ст.36, ч.1 ст.62 Закону України «Про державну службу» державний службовець зобов`язаний, зокрема, дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина; сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки; виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України, тощо.

Особа, призначена на посаду державної служби вперше, публічно складає Присягу державного службовця, в якій присягає, в тому числі, дотримуватися Конституції та законів України, поважати та охороняти права, свободи і законні інтереси людини і громадянина, честь держави, з гідністю нести високе звання державного службовця та сумлінно виконувати свої обов`язки.

Державний службовець зобов`язаний виконувати обов`язки, визначені ст.8 цього Закону, а також: не допускати вчинків, несумісних із статусом державного службовця; виявляти високий рівень культури, професіоналізм, витримку і тактовність, повагу до громадян, керівництва та інших державних службовців; дбайливо ставитися до державного майна та інших публічних ресурсів.

Згідно з положеннями ст.63 Закону України «Про державну службу» керівник державної служби несе відповідальність за неналежний рівень службової дисципліни і здійснює повноваження щодо притягнення державних службовців до дисциплінарної відповідальності.

Безпосередній керівник державного службовця має право вносити клопотання керівнику державної служби про притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку.

Згідно з ч.1 ст.64, ч.1, 2 ст.65 Закону України «Про державну службу» за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Підставою для здійснення дисциплінарного провадження відносно позивача стала доповідна записка Департаменту відомчого контролю ДПС на адресу Голови Державної податкової служби України №1168/99-00-02-01-01-14 від 01.10.2020р. про ініціювання дисциплінарного провадження.

Згідно з ч.1 ст.68 Закону України «Про державну службу» суб`єктом призначення, а саме Головою Державної податкової служби України, було порушено, наказом від 14.12.2020р. №718, дисциплінарне провадження стосовно заступника начальника Головного управління ДПС в Одеській області ОСОБА_1 з метою визначення наявності вини, характеру і тяжкості вчиненого ним дисциплінарного проступку. ОСОБА_1 ознайомлений з вищезазначеним наказом. /т.2 .а.с.4, 229/

Згідно ч.ч.1, 2 ст.73 Закону України «Про державну службу» з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

Дисциплінарна справа повинна містити: 1) дату і місце її формування; 2) підстави для відкриття дисциплінарного провадження; 3) характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; 4) відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; 6) пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження та/або акт про відмову від надання таких пояснень; 7) пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; 8) пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності); 9) належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 12) пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Так, в період з 23.12.2020р. по 20.01.2021р. Дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарних справ Державної податкової служби України сформовано дисциплінарну справу №25 стосовно заступника начальника Головного управління ДПС в Одеській області ОСОБА_1 , за результатом розгляду якої внесено Голові Державної податкової служби України подання від 20.01.2021р. №5.

Вищезазначеним поданням рекомендовано, на підставі ст.65-66, 77 Закону України «Про державну службу» застосувати до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді догани за незабезпечення належного керівництва роботою управління податків і зборів з юридичних осіб, незадовільний стан організації роботи та незабезпечення внутрішнього контролю, що призвело до негативних наслідків, зокрема, недотримання вимог чинних нормативно-правових актів та відомчих документів, прийняття судовими інстанціями рішень на користь суб`єктів господарювання. /т.2 а.с.237-241/

Статтею 77 Закону України «Про державну службу» визначено, що рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення.

У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.

Якщо під час розгляду дисциплінарної справи у діях державного службовця не виявлено дисциплінарного проступку, суб`єкт призначення приймає рішення про закриття дисциплінарного провадження стосовно державного службовця, яке оформляється наказом (розпорядженням).

У разі виявлення за результатами розгляду ознак кримінального чи адміністративного правопорушення суб`єкт призначення зобов`язаний протягом трьох календарних днів передати відповідну заяву та копію матеріалів справи до відповідного правоохоронного органу.

Пропозиція Комісії, подання дисциплінарної комісії є обов`язковими для розгляду суб`єктами призначення та враховуються ними під час вирішення питань щодо застосування дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Державному службовцю видається під розписку належним чином завірена копія наказу (розпорядження) про накладення на нього дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження не пізніше наступного робочого дня після прийняття відповідного рішення.

У разі відмови державного службовця від одержання копії наказу (розпорядження) про накладення на нього дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження такий документ не пізніш як у триденний строк з дня прийняття рішення надсилається державному службовцеві за місцем його проживання рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Наказом Державної податкової служби України від 29.01.2021р. №7-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення», на підставі ст. 65-66, ст.77 Закону України «Про державну службу», застосовано до заступника начальника Головного управління ДПС в Одеській області ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді догани за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого п.5 ч.2 ст.65 Закону України «Про державну службу», за період роботи на посаді заступника начальника Головного управління ДПС в Одеській області, а саме з 17.01.2020р. по 05.03.2020р. /т.1 а.с.11-15/

Так, підставою притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності слугувало встановлення дисциплінарною комісією здійснення позивачем неналежного керівництва роботою управління податків і зборів з юридичних осіб Головного управління ДПС в Одеській області, незабезпечення належної організації роботи цього структурного підрозділу та ефективного контролю підлеглих, що призвело до недотримання вимог чинних нормативно-правових актів та відомчих документів.

Відповідно до п.12 Положення про Головне управління ДПС в Одеській області, затвердженого наказом Державної податкової служби України від 12.07.2019р. №14, начальник Головного управління має заступників, які призначаються на посаду та звільняються з посади Головою Державної податкової служби України за погодженням з Міністром фінансів. Заступники начальника Головного управління забезпечують виконання повноважень відповідно до затвердженого начальником Головного управління розподілу обов`язків, який у встановленому порядку погодженого з Головою Державної податкової служби України. /т.4 а.с.34-49/

Наказом Головного управління ДПС в Одеській області від 17.01.2020р. №97 встановлений розподіл обов`язків по керівництву роботою структурних підрозділів, відповідно до якого позивач, як заступник начальника, керує управлінням податкових сервісів, управлінням податків і зборів з юридичних осіб, управлінням матеріально технічного забезпечення, управлінням фінансово-бухгалтерського забезпечення, управлінням податків і зборів з фізичних осіб. /т.4 а.с.54-55/

Наказом Головного управління ДПС в Одеській області від 05.03.2020р. №1075 змінено розподіл обов`язків між заступниками начальника та позивача позбавлено керівництва управлінням податків і зборів з юридичних осіб. /т.4 а.с.50-51/

Отже, в період з 17.01.2020р. по 04.03.2020р. керував роботою управління податків і зборів з юридичних осіб Головного управління ДПС в Одеській області.

При цьому, відповідно до Положення про управління податків і зборів з юридичних осіб Головного управління ДПС в Одеській області, затвердженого наказом Головного управління ДПС в Одеській області від 02.09.2019р. №14 керівництво управлінням податків і зборів з юридичних осіб здійснює начальник управління та несе персональну відповідальність за невиконання або неналежне виконання завдань і функцій управління.

Тобто, саме на начальника управління податків і зборів з юридичних осіб Головного управління ДПС в Одеській області покладена персональна відповідальність за невиконання або неналежне виконання завдань і функцій цього управління, а не на заступника начальника Головного управління ДПС в Одеській області.

Разом з тим, наказом Державної податкової служби України від 21.08.2020р. №446 призначено проведення виїзної позапланової тематичної перевірку з питань дотримання посадовими особами Головного управління ДПС в Одеській області вимог чинного законодавства при проведенні перевірок правомірності нарахування сум бюджетного відшкодування ПДВ по платниках, зазначених у додатку до листа Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України та інших платниках, які декларують суми ПДВ до відшкодування за аналогічними операціями.

За результатами вищезазначеної перевірки складений акт про результати тематичної перевірки стану організації роботи Головного управління ДПС в Одеській області від 14.09.2020р. №1054/99-00-02-01-01-14, відповідно до якого виявлені порушення вимог нормативно-правових актів Головним управлінням ДФС в Одеській області та Головним управлінням ДПС в Одеській області. /т.2 а.с.32-209/

Відповідно до п.34 Порядку здійснення дисциплінарного провадження», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019р. №1039 (надалі - Порядок №1039), результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція комісії або подання дисциплінарної комісії.

Пропозиція (подання) готується комісією, дисциплінарною комісією після прийняття рішення за результатами розгляду дисциплінарної справи та підписується усіма її членами, які брали участь у голосуванні.

У разі наявності у діях державного службовця дисциплінарного проступку у мотивувальній частині зазначаються: факти, що підтверджують вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку, з посиланням на положення відповідних нормативно-правових актів; обставини, що призвели до вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку; ступінь вини державного службовця; характер дисциплінарного проступку, ступінь його тяжкості, настання тяжких наслідків; відомості, що характеризують державного службовця, обставини, що пом`якшують чи обтяжують дисциплінарну відповідальність державного службовця, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та ставлення державного службовця до державної служби; заяви, клопотання, пояснення державного службовця та рішення, прийняті Комісією, дисциплінарною комісією за результатами їх розгляду.

Разом з тим, дисциплінарна справа стосовно позивача, в порушення вимог ст.73 Закону України «Про державну службу», не містить таких документів, як пояснень безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, при тому що позивач притягається до дисциплінарної відповідальності за неналежну організацію роботи, тобто, не здійснення контролю за підлеглими, які допустили порушення; належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку, зокрема, накази та положення Головного управління ДПС в Одеській області, акти перевірок та дані ІТС «Податковий блок», довідки у формі висновків, паспорти перевірок, а підтвердження вчинення позивачем порушень зводиться виключно до наявності акту тематичної перевірки від 14.09.2020р. №1054/99-00-02-01-01-14, який не містить жодних фактів вчинення порушень вимог нормативно-правових актів саме ОСОБА_1 .

Крім того, в порушення положень п.34 Порядку №1039, в мотивувальній частині подання дисциплінарної комісії стосовно позивача не міститься даних щодо обставини, що призвели до вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку, ступеню вини державного службовця, характеру дисциплінарного проступку, ступеню його тяжкості, настання тяжких наслідків, відомостей, що характеризують державного службовця, обставини, що пом`якшують чи обтяжують дисциплінарну відповідальність державного службовця, результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, наявності заохочень, стягнень та ставлення державного службовця до державної служби.

Дані щодо послаблення позиції податкового органу під час розгляду справ у судах, прийняття судами рішень на користь суб`єктів господарювання, впливу виявлених порушень на такі обставини нічим не підтверджуються, в матеріалах дисциплінарної справи відсутні будь-які посилання на такі рішення судів, в яких було б зазначено, що ці порушення стали підставою для прийняття рішень не на користь податкових органів.

Таким чином, матеріали дисциплінарної справи №25 стосовно заступника начальника Головного управління ДПС в Одеській області ОСОБА_1 не містять даних щодо обставин, що призвели до вчинення позивачем дисциплінарного проступку та доказів скоєння такого проступку, що свідчить про необґрунтованість подання дисциплінарної комісії від 20.01.2021р. №5.

Згідно ч.1 ст.72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частинами 1,2 ст.73 КАС України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч.1 ст.76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Колегія суддів вважає, що Державною податковою службою України не надано до суду належних та достатніх доказів правомірності оскаржуваного наказу від 29.01.2021р. №7-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_1 », що свідчить про його прийняття не в порядку та у не спосіб передбачені Законом України «Про державну службу», а тому він є протиправним та підлягає скасуванню.

Відповідно до ст.252 КАС України суд, що ухвалив судове рішення, може за заявою учасника справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо: 1) щодо однієї із позовних вимог, з приводу якої досліджувалися докази, чи одного з клопотань не ухвалено рішення; 2) суд, вирішивши питання про право, не визначив способу виконання судового рішення; 3) судом не вирішено питання про судові витрати.

Згідно ст. 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Згідно з ч. 1 ст. 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Відповідно до ч.ч.3, 4, 5 ст.143 КАС України якщо сторона з поважних причин не може до закінчення судових дебатів у справі подати докази, що підтверджують розмір понесених нею судових витрат, суд за заявою такої сторони, поданою до закінчення судових дебатів у справі, може вирішити питання про судові витрати після ухвалення рішення по суті позовних вимог. Для вирішення питання про судові витрати суд призначає судове засідання, яке проводиться не пізніше п`ятнадцяти днів з дня ухвалення рішення по суті позовних вимог. У випадку, передбаченому частиною третьою цієї статті, суд виносить додаткове рішення в порядку, визначеному статтею 252 цього Кодексу.

Згідно ч.7 ст.139 КАС України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

Як вбачається з матеріалів справи, між позивачем та адвокатом Подорожнім А.С. укладено договір про надання правової допомоги №07/06 від 07.06.2021р., акт наданих послуг №18/11 від 18.11.2021р., рахунок-фактуру №18/11 від 18.11.2021р. /т.4 а.с.174-175/

Оплата правової допомоги адвоката підтверджується квитанцією до прибуткового касового ордера №18/11 від 18.11.2021р. /т.4 а.с.173/

Відповідно до чч.1, 2 ст. 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Згідно з ч.3 ст.134 КАС України для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Відповідно до ч. 4 ст. 134 КАС України для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Так, відповідно до виконаних робіт з 26.07.2020 р. по 12.08.2020 р. складено акт наданих послуг №18/11 від 18.11.2021р., з метою обрахування розміру витрат на правничу допомогу адвоката у формі гонорару у справі №420/6202/21, загальний розмір якого складає 10000грн.

Згідно з ч.9 ст.139 КАС України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

Відповідно до ч.ч.5, 6 ст.134 КАС України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Отже, враховуючи надані стороною позивача докази понесення витрат на правничу допомогу адвоката в суді першої інстанції, зміст і обсяг наданих матеріалів до суду, з урахуванням дотримання вимог співмірності та обґрунтованості розміру витрат на оплату послуг адвоката, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про стягнення за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України витрат позивача на правову допомогу у розмірі 10000грн.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду першої інстанції не спростовують і не дають підстав вважати, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

За правилами ст.316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційні скарги Державної податкової служби України залишити без задоволення, а рішення Одеського окружного адміністративного суду від 15 листопада 2021 року та додаткове рішення Одеського окружного адміністративного суду від 29 листопада 2021 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня отримання судового рішення.

Головуючий суддя Крусян А.В.
Судді Єщенко О.В. Яковлєв О.В.