Справа № 380/15888/21
Суддя: Гавдик Зіновій Володимирович
Дата ухвалення: 2022-04-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 квітня 2022 року м.Львів

Львівський окружний адміністративний суд, суддя Гавдик З.В. розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу № 380/15888/21 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держпраці у Львівській області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Державної установ «Інститут медицини праці імені Ю.І. Кундієва Національної академії медичних наук України» про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Львівського окружного адміністративного суду із вищевказаним адміністративним позовом до Головного управління Держпраці у Львівській області, в якому просив:

- визнати протиправними дії Головного управління Держпраці у Львівській області в частині відмови у складенні інформаційної довідки про умови праці на ОСОБА_1 1965 р.н. при підозрі у нього хронічного професійного захворювання (отруєння) за професією гірника з ремонту гірничих виробок;

- Зобов`язати Головне управління Держпраці у Львівській області відповідно до п. 84 «Про затвердження Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві», затвердженого постановою КМ України від 17.04.2019 року за № 337, скласти інформаційну довідку про умови праці на ОСОБА_1 на шахтах Львівської області за професією гірник з ремонту гірничих виробок на підставі даних його трудової книжки, гігієнічної характеристики умов праці на аналогічних робочих місцях.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач працював на підземних роботах та на роботах з шкідливими умовами праці на підприємствах вугільної та хімічної промисловості, що підтверджується записами у його трудовій книжці.

Внаслідок роботи у підземних умовах та з шкідливими умовам праці позивачу було діагностовано хворобу пневмоконіоз (t/t; 1/1), ЛН-I-II ст. (один - два) за змішаним типом та хронічна двобічна сенсоневральна приглухуватість з помірною ступеню пониження слуху (III ст.) за класифікацією ОСОБА_2 та ОСОБА_3 - захворювання професійні, встановлені вперше Державною установою Інститут «Медицини праці імені Ю.І. Кундієва Національної академії медичних наук України».

Обґрунтування діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння): підставою для встановлення професійної етіології захворювання послужили: клініко-діагностичні дані; динаміка захворювань; умови праці, надані в санітарно-гігієнічній характеристиці від 22.01.2020р., згідно якої хворий під час роботи підлягав дії пилу, концентрації якого перевищували ГДК (до 108,08 мг,/ м3 , при ГДК 4.0 мг/м3) та шуму вище ГДР (до 81 дБА, при нормі 80 дБА); Профмаршрут (близько 10 років шкідливого виробничого стажу). Супутній: Гіпертична хвороба II ст., кризовий перебіг, ст. 3. IХЗ: Дифузний кардіосклероз, СН IIа. Ризик 3. Хронічний гастродуоденіт в ст. нестійкої ремісії. Хронічна поперекова-крижова радикулопатія в ст. неповної ремісії з помірним больовим синдромом. Пресбіопія. Ангіопатія сітківки.

Не маючи жодної інформації про складання доповнення до санітарно-гігієнічної характеристики умов праці, 01.07.2021 року позивач звернувся із заявою на ім`я начальника Головного управління Держпраці про надання інформації. У вказаній заяві позивач зазначив, що в голови ліквідаційної комісії ДП «Шахта» Бендюзька» та у архіві ДП «Львівугілля», а також у Відокремленому підрозділі «Управління «Західвуглепромсанекологія» відсутні документи для повноти складання санітарно-гігієнічної характеристики умов праці по ДП «Шахта» Бендюзька» на якій позивач працював, та просив надати інформацію, чи складалася ними інформаційна довідка на підставі даних трудової книжки та гігієнічної характеристики умов праці на аналогічних робочих місцях по ОСОБА_1 , 1965 р.н., за професіями гірник з ремонту гірничих виробок /ГзРГВ/.

Листом від 23.07.2021 року за № 10533/2/14-04 Головне управління Держпраці у Львівській області повідомило, що доповнення по складанню санітарно гігієнічної характеристики умов праці по професії гірник з ремонту гірничих виробок ними не проведене, інформаційна довідка ними не складалася.

Відтак, позивач не може реалізувати своє право на встановлення йому професійного захворювання, розслідування в установленому порядку такого випадку професійного профзахворювання і отримання відповідно до Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» страхових виплат у зв`язку з ушкодженням здоров`я.

Згідно ухвали про відкриття провадження відповідачу встановлено п`ятнадцятиденний строк на подання відзиву з дати отримання ухвали про відкриття провадження. Копію вказаної ухвали вручено відповідачу 13.12.2021 року, однак станом на момент розгляду цієї справи, жодних заяв по суті справи на адресу суду не надходило. При цьому, суд враховує, що згідно ч. 4 ст.159 Кодексу адміністративного судочинства України, подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Відповідно до ч.6 ст.162 цього ж Кодексу, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Згідно п. 3 ч. 3 ст. 246 КАС України, суд зазначає, що ухвалою суду від 18.10.2021 року відкрито спрощене провадження в адміністративній справі.

Судом встановлені наступні обставини:

13.03.2020 року Державною установою «Інститут медицини праці імені Ю.І. Кундієва національної академії медичних наук України» видано медичний висновок №746, яким встановлено медичний діагноз: 1. Пневмоконіоз (t/t; 1/1), ЛН-I-II ст. (один - два) за змішаним типом; 2. Хронічна двобічна сенсоневральна приглухуватість з помірною ступеню пониження слуху (III ст.) за класифікацією ОСОБА_2 та Пономарьової Н.І.- захворювання професійні, встановлені вперше Державною установою Інститут «Медицини праці імені Ю.І. Кундієва Національної академії медичних наук України».

01.07.2021 року позивач звернувся із заявою до Головного управління Держпраціу Львівській області про надання інформації, чи складалася ними інформаційна довідка на підставі даних трудової книжки та гігієнічної характеристики умов праці на аналогічних робочих місцях по ОСОБА_1 , 1965 р.н., за професіями гірник з ремонту гірничих виробок /ГзРГВ/.

23.07.2021 за №10533/2/14-04 від Головного управління Держпраці у Львівській області надана відповідь у якій зазначено, що згідно отриманого запиту від 22.01.2020 на складання доповнення до санітарно-гігієнічної характеристики умов праці ОСОБА_1 , скерованого ДУ «Інститут медицини праці імені Ю.І. Кундієва національної академії медичних наук України», Управлінням видано доповнення від 08.07.2021 №9856/1/ 04.1-15. Доповнення було підготовлено про умови праці за професією гірник підземний, на підставі отриманих матеріалів з ДП «Шахта «Бендюзька» (№2 від 26.03.2021), завірених в установленому порядку та узгоджених з робочим органом Фонду соціального страхування України (далі - Фонд), відповідно до вимог п.74 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 року №337. У наданих матеріалах відсутні протоколи лабораторно-інструментальних досліджень (дані атестації) на робочому місці гірника з ремонту гірничих виробок. Голова комісії з припинення ДП «Шахта «Бендюзька» повідомив про відсутність інших матеріалів. Інформації, які надійшли в Управління з ДП «Шахта «Бендюзька» від 17.05.2021 №5 (вх. № 01-09/15150 від 07.06.2021) та від 10.06.2021 № 8 (вх. № 01- 09/15715 від 14Д6.2021), не були завірені і не узгоджені з Фондом, тому не могли бути використані для складання доповнення до санітарно-гігієнічної характеристики.

Зміст спірних правовідносин полягає в тому, що позивач вважає спірну відмову протиправною та такою, що не відповідає вимогам Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, як наслідок слід зобов`язати відповідача скласти інформаційну довідку про умови праці на позивача саме на шахтах Львівської.

Судом враховуються аргументи наведені позивачем про протиправність спірних дій з наступних встановлених підстав згідно встановлених судом обставин та вимог законодавства:

Згідно ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Надаючи правову оцінку спірному діям суд зазначає наступне:

Згідно із Порядком розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України

від 17 квітня 2019 року за № 337, цей ж Порядок визначає процедуру проведення розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, що сталися з особами, визначеними частиною першою статті 35 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування».

Вимоги цього Порядку поширюються на всіх юридичних і фізичних осіб, які відповідно до законодавства використовують найману працю, та осіб, зазначених у пункті 1 цього Порядку.

Також цим же порядком встановлено:

70. У разі підозри наявності в працівника хронічного професійного захворювання (отруєння) з метою встановлення діагнозу складається санітарно-гігієнічна характеристика умов праці (далі - санітарно-гігієнічна характеристика), що є одним з документів, з урахуванням якого вирішується питання про зв`язок хронічного професійного захворювання (отруєння) з впливом шкідливих і небезпечних факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу (далі - виробничі фактори).

71. Санітарно-гігієнічна характеристика складається лікарем з гігієни праці територіального органу Держпраці за фактичним місцезнаходженням підприємства (установи, організації), де працює хворий, на запит керівника закладу охорони здоров`я, що забезпечує надання вторинної (спеціалізованої) медичної допомоги, за поданням лікаря-профпатолога із залученням (у разі потреби) голови та членів комісії закладу охорони здоров`я, який проводить періодичні медичні огляди.

72. Запит щодо складення санітарно-гігієнічної характеристики заклад охорони здоров`я згідно з додатком 13 протягом трьох робочих днів після виявлення у працівника підозри на хронічне професійне захворювання (отруєння) надає керівнику територіального органу Держпраці за фактичним місцезнаходженням підприємства (установи, організації), де працює (працював) хворий.

Копії запиту надсилаються:

робочому органу Фонду за фактичним місцезнаходженням підприємства (установи, організації), де працює (працював) хворий;

роботодавцю.

73. Високоспеціалізовані профпатологічні заклади охорони здоров`я, яким надано право встановлювати остаточний діагноз щодо професійних захворювань, можуть надсилати запити до територіальних органів Держпраці з обґрунтуванням необхідності внесення доповнень до санітарно-гігієнічних характеристик.

74. Для складення санітарно-гігієнічної характеристики керівник територіального органу Держпраці надсилає припис роботодавцю для надання необхідних документів за встановленою формою згідно з додатком 15.

79. Територіальний орган Держпраці протягом п`яти робочих днів після складення та підписання акта всіма членами комісії готує санітарно-гігієнічну характеристику згідно з додатком 16.

Строк складення санітарно-гігієнічної характеристики не повинен перевищувати 45 днів з моменту отримання відповідного запиту. Вимоги до інформації, яка зазначається в санітарно-гігієнічній характеристиці шкідливих та небезпечних факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу, визначені у додатку 12.

80. Санітарно-гігієнічна характеристика підписується лікарем з гігієни праці та затверджується керівником територіального органу Держпраці.

Особи, які підписали акт обстеження умов праці, а також ті, що склали санітарно-гігієнічну характеристику, несуть відповідальність за достовірність зазначеної у них інформації щодо умов праці та трудового процесу згідно з вимогами законодавства.

81. На непрацюючих пенсіонерів або осіб, які не працюють, лікарем з гігієни праці територіального органу Держпраці складається інформаційна довідка про умови праці працівника у разі підозри в нього хронічного професійного захворювання (отруєння) (далі - інформаційна довідка) згідно з додатком 14 на підставі даних про умови праці на їх робочих місцях у разі збереження цих робочих місць на підприємстві (в установі, організації), де вони раніше працювали, а у разі їх відсутності - отриманих на підставі наукових досліджень (розробок), характеристики виробничих факторів на аналогічних виробництвах. У разі проведення обстеження підприємства (установи, організації) для складення інформаційної довідки - зазначене обстеження проводиться за участю представника робочого органу Фонду, профспілки, працівника або уповноваженої особи від працівника.

82. У разі коли працівник працював на кількох підприємствах (в установах, організаціях), санітарно-гігієнічна характеристика складається територіальним органом Держпраці, який здійснював державний нагляд (контроль) за останнім підприємством (установою, організацією), де працював працівник, з додаванням у разі потреби інформаційних довідок від інших територіальних органів Держпраці, які здійснювали державний нагляд (контроль) за підприємствами (установами, організаціями), де він працював раніше.

83. Якщо на час складання санітарно-гігієнічної характеристики працівник не підпадав під вплив шкідливих виробничих факторів, що могли викликати хронічне професійне захворювання (отруєння), ураховується його попередня робота, пов`язана з дією шкідливих виробничих факторів незалежно від стажу роботи на (останньому) підприємстві (в установі, організації). У такому разі санітарно-гігієнічна характеристика складається територіальним органом Держпраці, який здійснював державний нагляд (контроль) за підприємством (установою, організацією), де були умови для розвитку хронічного професійного захворювання (отруєння).

84. У разі виникнення підозри на хронічне професійне захворювання (отруєння) після припинення контакту працівника із шкідливими виробничими факторами (пізній силікоз, деякі онкологічні захворювання тощо), а також у разі неможливості отримання даних про його умови праці (ліквідація підприємства (установи, організації), цеху, дільниці, робочого місця або в разі тривалої зупинки виробничого процесу, відсутності даних в архівах підприємства (установи, організації) та територіального органу Держпраці, робота за кордоном тощо) інформаційна довідка складається на підставі даних трудової книжки та гігієнічної характеристики умов праці на аналогічних робочих місцях або типових санітарно-гігієнічних характеристик умов праці за результатами наукових досліджень в аналогічних професійних групах.

85. Санітарно-гігієнічна характеристика складається територіальним органом Держпраці у чотирьох примірниках та надсилається:

закладу охорони здоров`я, який надіслав запит щодо її отримання;

робочому органу Фонду;

підприємству (установі, організації), де працює (працював) працівник.

Санітарно-гігієнічна характеристика зберігається протягом строку, визначеного типовими та галузевими переліками видів документів, затверджених відповідно до законодавства.

86. Санітарно-гігієнічна характеристика може бути використана протягом п`яти років, якщо умови праці працівника за цей час не змінилися, що підтверджується довідкою роботодавця (особи) або відповідного територіального органу Держпраці.

87. Облік санітарно-гігієнічних характеристик та інформаційних довідок ведеться територіальними органами Держпраці в журналі за формою згідно з додатком 17.

88. У разі незгоди із санітарно-гігієнічною характеристикою заявник має право оскаржити її в судовому порядку.

Таким чином, відповідач зобов`язаний був, скласти санітарно-гігієнічну характеристику, як орган, який здійснював державний нагляд (контроль) за останнім підприємством (установою, організацією), де працював позивач із додаванням у разі потреби інформаційних довідок від інших територіальних органів Держпраці, які здійснювали державний нагляд (контроль) за підприємствами (установами, організаціями), де він працював раніше, що відповідачем не зроблено.

Відповідачем не надано суду жодних належних та допустимих доказів звернення позивача та отримання ним інформаційних довідок від інших територіальних органів Держпраці, які здійснювали державний нагляд (контроль) за підприємствами (установами, організаціями), де раніше працював позивач.

Відповідно на думку суду відповідача вчинив протиправними дії в частині відмови у складенні інформаційної довідки про умови праці на позивача при підозрі у нього хронічного професійного захворювання.

Відтак слід зобов`язати відповідача згідно із п. 84 «Про затвердження Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві», скласти інформаційну довідку про умови праці позивача на шахтах Львівської області за професією гірник з ремонту гірничих виробок на підставі даних його трудової книжки, гігієнічної характеристики умов праці на аналогічних робочих місцях.

Також суд враховує положення Висновку N 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

При цьому, зазначений Висновок також акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява N 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (заява N 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява N 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Відповідно позовні вимоги позивача підлягають задоволенню повністю.

Згідно ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст.ст. 69, 70, 159-163, 167 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Головного управління Держпраці у Львівській області (пл. Міцкевича, 8, м. Львів, 79005), за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Державної установи «Інститут медицини праці імені Ю.І. Кундієва Національної академії медичних наук України» (79005, м.Львів, пл. Міцкевича, 8) про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії, - задоволити повністю.

Визнати протиправними дії Головного управління Держпраці у Львівській області в частині відмови у складенні інформаційної довідки про умови праці на ОСОБА_1 при підозрі у нього хронічного професійного захворювання ( отруєння) за професією гірника з ремонту гірничих виробок.

Зобов`язати Головне управління Держпраці у Львівській області відповідно до п. 84 «Про затвердження Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві», затвердженого постановою КМ України від 17.04.2019 року за № 337 скласти інформаційну довідку про умови праці на ОСОБА_1 на шахтах Львівської області за професією гірник з ремонту гірничих виробок на підставі даних його трудової книжки, гігієнічної характеристики умов праці на аналогічних робочих місцях.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Держпраці у Львівській області (, м. Львів, пл. Міцкевича, 8) на користь ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) 1816 грн. сплаченого судового збору.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржене за правилами, встановленими ст. ст. 295 - 297 Кодексу адміністративного судочинства України відповідно, з урахуванням положень підп. 15.5 п.15 розд. VII «Перехідні положення» цього Кодексу.

Рішення суду складено в повному обсязі 08.04.2022 року.

Суддя Гавдик З.В.