Справа № 560/3074/20
Суддя: Майстер П.М.
Дата ухвалення: 2022-04-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/3074/20
УХВАЛА

08 квітня 2022 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Майстера П.М. розглянувши в письмовому провадженні заяву про поворот виконання судового рішення в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:
в провадженні Хмельницького окружного адміністративного суду перебувала справа за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії.

Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 29.07.2020 позов задоволено частково. Визнано протиправною бездіяльність Військової частини НОМЕР_1 щодо не проведення нарахування та виплати ОСОБА_1 середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні за період з 21.09.2018 по 29.04.2020 включно. Стягнуто з Військової частини НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за період з 21.09.2018 по 29.04.2020 включно в розмірі 23 975 грн 28 коп, з відрахуванням з такої суми податків, зборів та інших обов`язкових платежів. У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 08.10.2020 апеляційну скаргу Військової частини НОМЕР_1 залишено без задоволення, а рішення без змін.

Постановою Верховного Суду від 29 листопада 2021 року у цій справі касаційну скаргу Військової частини НОМЕР_1 задоволено частково. Рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 29.07.2020 та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 08.10.2020 у справі № 560/3074/20 скасовано. Справу № 560/3074/20 направлено на новий судовий розгляд до суду першої інстанції Хмельницького окружного адміністративного суду.

Ухвалою суду від 17.01.2022 позов ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії залишено без розгляду.

Відповідач звернувся до суду із заявою про поворот виконання рішення. Заява обґрунтована тим, що відповідачем у добровільному порядку було виконане рішення хмельницького окружного адміністративного суду від 29.07.2020, а саме нараховано ОСОБА_1 середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні в сумі 19300,10 грн. Підтвердженням того є розрахунково- платіжна відомість військової частини НОМЕР_2 за листопад 2020 року та платіжне доручення №1164 від 26 листопада 2020 року.

Військова частина НОМЕР_1 вважає, що оскільки виплата, здійснена ним відповідачу, не відноситься до переліку виплат передбачених ст. 381 КАС України, за якими не здійснюється поворот виконання рішень, просить допустити поворот виконання рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 29.07.2020 та стягнути з позивача на користь відповідача виплачені грошові кошти.

Сторони в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце судового засідання повідомлені належним чином.

Оскільки, відповідно до КАС України неприбуття у судове засідання сторін не перешкоджає судовому розгляду та не порушує права позивача, у задоволенні клопотання про відкладення судового засідання слід відмовити.

Суд зазначає, що розгляд заяви проводиться в порядку письмового провадження.

Розглянувши заяву, суд дійшов наступних висновків.

Згідно з Рішенням Конституційного Суду України від 2 листопада 2011 року №3-рп/2011 поворот виконання рішення - це процесуальна гарантія захисту прав особи, яка полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення. Інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення, та є способом захисту цих прав.

Стаття 380 КАС України передбачає, що суд апеляційної чи касаційної інстанції, приймаючи постанову, вирішує питання про поворот виконання, якщо, скасувавши рішення (визнавши його нечинним), він: 1) закриває провадження у справі; 2) залишає позов без розгляду; 3) відмовляє в позові повністю; 4) задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі (ч.1). Якщо питання про поворот виконання судового рішення не було вирішене згідно із частинами першою - третьою цієї статті, заява відповідача про поворот виконання розглядається адміністративним судом, який розглядав справу як суд першої інстанції (ч.7). Заява про поворот виконання може бути подана протягом одного року з дня ухвалення відповідного рішення суду апеляційної чи касаційної інстанції або з дня ухвалення рішення при новому розгляді справи за результатами перегляду рішення за нововиявленими або виключними обставинами.(ч.8).

В той же час ст. 381 КАС України визначено особливості повороту виконання в окремих категоріях адміністративних справ. Так, відповідно до зазначеної статті, поворот виконання рішення про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктом владних повноважень, каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи, рішення про присудження виплати пенсій чи інших періодичних платежів з Державного бюджету України або позабюджетних державних фондів, а також рішення про присудження виплати заробітної плати чи іншого грошового утримання у відносинах публічної служби допускається, якщо скасоване рішення було обґрунтовано повідомленими позивачем завідомо неправдивими відомостями або поданими ним підробленими документами.

Аналіз ст. 381 КАС України дає можливість дійти висновку, що поворот виконання не допускається, якщо відповідні правовідносини сторін характеризуються одночасною наявністю таких ознак:

- виконане рішення постановлене за позовом про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктом владних повноважень, каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи, про присудження виплати пенсій чи інших періодичних платежів з Державного бюджету України або позабюджетних державних фондів, а також рішення про присудження виплати заробітної плати чи іншого грошового утримання у відносинах публічної служби ;

- виконане рішення не було обґрунтовано на повідомлених позивачем неправдивих відомостях або поданих ним підроблених документах.

Тобто у разі скасування рішення через інші обставини поворот виконання допускається.

Як вбачається з матеріалів справи, сума 19300,10 грн, яку просить повернути Військова частина НОМЕР_1 , це сума середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні за період з 21.09.2018 по 29.04.2020.

Разом з тим, сума 19300,10 грн не відноситься до заробітної плати чи іншого грошового утримання, про яке зазначається у ст. 381 КАС України. Про це зазначив Верховний Суд у постанові по цій справі з посиланням на постанову Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 по справі № 910/4518/16.

Структура заробітної плати визначена статтею 2 Закону України "Про оплату праці", за змістом якої заробітна плата складається з основної та додаткової заробітної плати, а також з інших заохочувальних та компенсаційних виплат. Основна заробітна плата - це винагорода за виконану роботу відповідно до встановлених норм праці (норми часу, виробітку, обслуговування, посадові обов`язки), яка встановлюється у вигляді тарифних ставок (окладів) і відрядних розцінок для робітників та посадових окладів для службовців. Додаткова заробітна плата - це винагорода за працю понад установлені норми, за трудові успіхи та винахідливість і за особливі умови праці, яка включає доплати, надбавки, гарантійні і компенсаційні виплати, передбачені чинним законодавством; премії, пов`язані з виконанням виробничих завдань і функцій. Інші заохочувальні та компенсаційні виплати, до яких належать виплати у формі винагород за підсумками роботи за рік, премії за спеціальними системами і положеннями, виплати в рамках грантів, компенсаційні та інші грошові і матеріальні виплати, які не передбачені актами чинного законодавства або які провадяться понад встановлені зазначеними актами норми.

Згідно п. 3.9 Інструкції зі статистики заробітної плати, затвердж. наказом Держкомстату від 13.01.2004 № 5, не належать до фонду оплати праці суми , нараховані працівникам за час затримки розрахунку при звільненні. Верховний Суд дійшов висновку про те, що середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою (зокрема, компенсацією працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати) у розумінні статті 2 Закону України "Про оплату праці", тобто середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати (постанова від 30.01.2019, № 910/4518/16|12-301гс18).

Поворот виконання рішення - це процесуальна гарантія захисту майнових прав учасників справи, яка полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення та повернення стягувачем відповідачу (боржнику) всього одержаного за скасованим (зміненим) рішенням.

Тому суд на забезпечення такої гарантії відновлення права відповідача, як поворот виконання рішення, вважає обгрунтованою та такою, що підлягає задоволенню заяву Військової частини НОМЕР_1 , повертає відповідачеві стягнуті кошти за скасованим судовим рішенням, оскільки судом констатовано відсутності обмежень, установлених ст. 381 КАС України , яка визначає особливості повороту виконання в окремих категоріях справ.

Керуючись статтями 248, 254, 381 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:
заяву Військової частини НОМЕР_1 про поворот виконання рішення задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер - НОМЕР_3 ) на користь Військової частини НОМЕР_1 ( АДРЕСА_2 , код ЄДРПОУ - НОМЕР_4 ) 19300,10 грн грошових коштів в порядку повороту виконання рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 29.07.2020.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Головуючий суддя П.М. Майстер