Справа № 420/4234/22
Суддя: Хурса О. О.
Дата ухвалення: 2022-04-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/4234/22
У Х В А Л А

08 квітня 2022 року м. Одеса
Ухвалою суду від 17.03.2022 року позов залишено без руху, надано строк на усунення недоліків позову.
До суду від позивача надійшла заява на виконання ухвали суду, в якій позивач зазначає, що ним не пропущено строк звернення до суду з цим позовом, посилаючись на правовий висновок, викладений у постанові Верховного Суду від 18.11.2021 року №460/5355/20.
Суд враховує, що за приписами ч. 1 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч. 3 ст. 122 КАС України).
Спеціальним нормативно-правовим актом, який визначає правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку є Закон України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» №2464-VI (далі Закон №2464-VI).
Відповідно до положень ст. 25 Закону №2464-VI, платник єдиного внеску протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату боргу (недоїмки) або рішення про застосування штрафних санкцій може оскаржити останні, зокрема, в адміністративному або судовому порядку.
Абзацами шостим-восьмим частини четвертої статті 25 Закону №2464-VI передбачено, що платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею. У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку. Скарга на вимогу про сплату єдиного внеску подається до податкового органу вищого рівня у письмовій формі протягом десяти календарних днів, що настають за днем отримання платником єдиного внеску вимоги про сплату єдиного внеску, з повідомленням про це податкового органу, який прийняв вимогу про сплату єдиного внеску.
Відповідно до абзацу одинадцятого частини четвертої статті 25 Закону №2464-VI у разі якщо згоди з податковим органом не досягнуто, платник єдиного внеску зобов`язаний сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею протягом десяти календарних днів з дня надходження рішення відповідного податкового органу або оскаржити вимогу до податкового органу вищого рівня чи в судовому порядку.
При цьому, абзац дванадцятий наведеної статті регламентує, що у разі якщо платник єдиного внеску протягом десяти календарних днів з дня отримання вимоги не сплатив зазначені у вимозі суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею, не узгодив вимогу з податковим органом шляхом оскарження в адміністративному чи судовому порядку або не сплатив узгоджену суму недоїмки протягом десяти календарних днів з дня отримання узгодженої вимоги, податковий орган надсилає в порядку, встановленому законом, до підрозділу державної виконавчої служби узгоджену вимогу про сплату недоїмки в електронній формі.
Таким чином, правове регулювання, наведене у абзаці одинадцятому частини четвертої статті 25 Закону №2464-VI свідчить про те, що законодавець передбачив спеціальний десятиденний строк як для сплати суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею, так і для оскарження вимоги до органу доходів і зборів вищого рівня чи в судовому порядку.
Відповідно до ч. 2 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Верховним Судом у постанові від 25.02.2021 у справі №580/3469/19 викладена правова позиція, відповідно до якої строк, протягом якого особа може звернутися до суду після застосування процедури досудового оскарження вимоги фіскального органу про сплату єдиного внеску складає три місяці з дня отримання платником рішення органу доходів і зборів вищого рівня, прийнятого за наслідками розгляду відповідної скарги. Судова палата дійшла висновку, що Закон №2464-VI не передбачає застосування обмежувального (присічного) строку в 10 днів для судового оскарження та/або послідовного застосування цього ж 10-денного строку двічі поспіль у разі незадоволення скарги, поданої в адміністративному порядку. Отже, платник єдиного внеску для захисту своїх законних прав, свобод і законних інтересів має право на звернення до суду з позовом про оскарження вимоги у межах гарантованого процесуальним законом строку, встановленого статтею 122 КАС України, а не статтею 25 Закону №2464-VI.
Таким чином, 25.02.2021 Верховний Суд у справі №580/3469/19 зауважив, підлягає до застосування стаття 122 КАС України за умови використання платником попереднього використання позивачем процедури адміністративного оскарження вимоги про сплату ЄСВ.
Водночас, Верховний Суд у постанові від 18.11.2021 у справі №460/5355/20 дійшов висновку, що незважаючи на те, що судом у постанові від 25.02.2021 у справі №580/3469/19 сформульовано правовий висновок щодо строку оскарження у судовому порядку вимоги про сплату недоїмки з ЄСВ, за умови попереднього використання позивачем процедури адміністративного оскарження такої вимоги, це не змінює підхід до нормативного розуміння застосування строку звернення до суду у справах цієї категорії.
Також Верховний Суд у постанові від 18.11.2021 зазначив, що зміна судової практики відбулася в бік розширювального тлумачення норм права, які регулюють питання тривалості строку звернення до суду з позовом у подібних правовідносинах, зазначена позиція підлягала врахуванню та застосуванню судом апеляційної інстанції. Разом з тим, зі змісту постанови Восьмого апеляційного адміністративного суду від 27 квітня 2021 року слідує, що суд помилково погодився в цій частині з висновками суду першої інстанції про пропуск позивачем саме десятиденного строку звернення до суду із позовом про оскарження спірних у цій справі вимоги та рішень.
Таким чином, суд, керуючись ч. 2 ст. 242 КАС України, враховує висновки щодо застосування норм права про обчислення строку звернення до суду з цим позовом, викладені в постанові Верховного Суду від 18.11.2021 у справі №460/5355/20.
В рамках спірних правовідносин по цій справі строк звернення до суду обраховується з дня отримання позивачем відповідної вимоги 11.10.2021 року, що підтверджується матеріалами справи. Позовна заява датована 24.03.2022, направлена засобами поштового зв`язку 24.03.2022 та надійшла до суду 30.03.2022 року. Таким чином, позивачем не пропущено шестимісячний строк звернення до суду з цим позовом.
Суд вважає необхідним прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі.
З урахуванням приписів ст. 12, 257, 262 КАС України, змісту позову та доданих до нього доказів, суд вважає необхідним розглянути дану справу у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
Статтею 258 КАС України встановлено, що суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження. Відповідно до ч. 2 ст. 262 КАС України розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін починається через тридцять днів з дня відкриття провадження.
Керуючись ст.ст. 12, 33, 44, 79, 162, 163, 165, 171, 257, 262 КАС України, суд,
Справа буде розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
Роз`яснити сторонам, що подання заяв по суті справи (позовна заява, відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву) є правом учасників справи. Неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.
Роз`яснити сторонам, що відповідно до ст.79 КАС України учасники справи разом із заявами по суті справи подають докази у справі безпосередньо до суду.
Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк. Учасник справи також повинен надати докази, які підтверджують, що він здійснив усі залежні від нього дії, спрямовані на отримання відповідного доказу.
Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, що їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.
Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання до суду відзиву на позовну заяву, а також п`ятиденний строк для надання заперечень з урахуванням відповіді на відзив у разі його надання позивачем.
Відзив повинен відповідати вимогам ч. 2, 4 ст. 162 КАС України.
Відповідач зобов`язаний згідно з ч. 3 ст. 162 КАС України одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду копію відзиву та доданих до нього документів надіслати (надати) іншим учасникам справи.
До відзиву додаються: 1) докази, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; 2) документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи (розрахункова квитанція, опис вкладеного).
У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч.6 ст.162 КАС України).
Роз`яснити позивачу, що відповідно до ч. 2 ст. 261 КАС України у разі отримання відзиву на позов він має право подати до суду відповідь на відзив у п`ятиденний строк з дня отримання відзиву. Відповідь на відзив повинна відповідати вимогам ч.2,4 ст. 162 КАС України. Позивач зобов`язаний згідно з ч. 2 ст. 163, ч. 3 ст. 162 КАС України одночасно з надісланням (наданням) відповіді на відзив до суду копію відповіді на відзив та доданих до неї документів надіслати (надати) іншим учасникам справи.
До відповіді на відзив додаються: 1) докази, які підтверджують обставини, на яких ґрунтується відповідь на відзив; 2) документи, що підтверджують надіслання (надання) відповіді на відзив і доданих до неї доказів іншим учасникам справи (розрахункова квитанція, опис вкладеного).
Розгляд справи по суті розпочнеться через тридцять днів з дня відкриття провадження та справа буде розглянута у строк не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження.
Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України: Веб-сайт:
Копію ухвали направити учасникам процесу та повідомити ГУ ДПС в Одеській області, що наявні копію позову з додатками, які підлягають врученню йому як стороні, він відповідно до п. 12 ч. 9 ст. 171 КАС України може отримати безпосередньо у суді.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.О. Хурса