Справа № 560/1328/22
Суддя: Блонський В.К.
Дата ухвалення: 2022-04-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/1328/22
РІШЕННЯ

іменем України

07 квітня 2022 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Блонського В.К. розглянувши адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про зобов`язання виплатити грошове забезпечення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся в суд з позовом до відповідача в якому просить:

-зобов`язати Департамент патрульної поліції Національної поліції України нарахувати та виплатити ОСОБА_1 (РНОК ПП-) грошове забезпечення за час служби у нічний час з врахуванням індексації за період з 20 грудня 2015 року по 31 грудня 2017 року.

В обгрунтування позовних вимог зазначив, що на підставі наказу Департаменту патрульної поліції від 21.12.2015 року № 27 о/с, 20 грудня 2015 року він прийнятий на службу до Національної поліції України на посаду інспектора роти № 4 батальйону Управління патрульної поліції в Хмельницькій області.

Відповідач не нарахував та не виплатив позивачу грошове забезпечення, а саме:

-доплату за службу в нічний час за період з грудня 2015 року по грудень 2017 року включно в сумі 5886,84 грн.,

-індексацію грошового забезпечення за період червень 2016 року-жовтень 2017 року в сумі 3375,17 грн.

Відповідно до пункту 1, підпункту 3 пункту 5 постанови Кабінету Міністрів України від 11 листопада 2015 року № 988 "Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції", установлено, що грошове забезпечення поліцейських складається з посадового окладу, окладу за спеціальним званням, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер), премії та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.

Постановлено виплачувати доплату за службу в нічний час-у розмірі 35 відсотків посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час.

16 грудня 2021 року позивач звернувся до відповідача із запитом на отримання розширеного розрахунку грошового забезпечення за період служби з 20.12.2015 року по 31.12.2017 року та отримав відповідь листом від 28.1.2021 року за № 1402зі/41/5/05-2021.

Відповідно до отриманого розрахунку відповідач не проводив позивачу доплату за службу в нічний час за період служби з 20.12.2015 року по 31.12.2017 року, що є порушенням постанови КМ України № 988.

Крім того відповідач не здійснив індексацію грошового забезпечення позивача з червня 2016 року всупереч вимогам частини 5 статті 94 Закону України "Про національну поліцію".

З врахуванням викладеного позивач вважає, що позовні вимоги необхідно задовольнити.

Ухвалою від 25 січня 2022 року Хмельницький окружний адміністративний суд відкрив провадження у справі до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Представник відповідача подав відзив на позовну заяву, в якому відповідач позовні вимоги не визнав, у задоволенні позовних вимог просить відмовити.

В підтвердження заперечень позовних вимог, представник відповідача вказав, що 20 грудня 2015 року позивач був прийнятий на службу до поліції на посаду інспектора роти № 2 батальйону Управління патрульної поліції в Хмельницькій області.

Відповідач зазначає, що позивач зробив неправильний розрахунок виплат, вказав невірні строки, а на деякі виплати взагалі не має права, в зв`язку із чим у задоволенні позовних вимог необхідно відмовити.

Суд, дослідивши матеріали справи, враховує таке.

Судом встановлено, що позивач з 20 грудня 2015 року по даний час проходить службу в Управлінні патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції.

Позивач вказує, що за період служби з 20.12.2015 року по 31.12.2017 року йому не нараховувалася та не виплачувалася доплата за службу в нічний час в сумі 5866,84 грн., а також у період з червня 2016 року по жовтень 2017 року не нараховувалася індексація грошового забезпечення.

16 грудня 2021 року позивач звернувся до відповідача із запитом на отримання публічної інформації, а саме: надання йому розширеного розрахунку грошового забезпечення за весь період служби.

Листом від 28.1.2021 року за № 1402зі/41/5/05-2021 позивач отримав відповідь на свій запит.

Відповідно до отриманого розрахунку відповідач не проводив позивачу доплату за службу в нічний час за період служби з 20.12.2015 року по 31.12.2017 року, крім того відповідач не здійснив індексацію грошового забезпечення позивача з червня 2016 року по жовтень 2017 року.

Позивач, вважаючи, що його право на належне грошове забезпечення порушено, звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України, визначені Законом України "Про Національну поліцію" від 2 липня 2015 року № 580-VIII (далі Закон № 580-VIII).

Національна поліція України (поліція)-це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку (частина 1 статті 1 Закону № 580-VIII).

Частиною 1 статті 13 Закону № 580-VIII передбачено, що систему поліції складають:

1) центральний орган управління поліцією;

2) територіальні органи поліції.

Частинами 1-4 статті 15 Закону № 580-VIII встановлено, що територіальні органи поліції утворюються як юридичні особи публічного права в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, містах, районах у містах та як міжрегіональні (повноваження яких поширюються на декілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи у межах граничної чисельності поліції і коштів, визначених на її утримання.

Територіальні органи поліції утворює, ліквідовує та реорганізовує Кабінет Міністрів України за поданням Міністра внутрішніх справ України на підставі пропозицій керівника поліції.

Структуру територіальних органів поліції затверджує керівник поліції за погодженням з Міністром внутрішніх справ України.

Штатний розпис (штат) та кошторис територіальних органів поліції затверджує керівник поліції.

Відповідно до частин 1, 2 статті 21 Закону № 580-VIII, безпосереднє керівництво поліцією здійснює керівник поліції.

Керівник поліції призначається на посаду та звільняється з посади Кабінетом Міністрів України за поданням Прем`єр-міністра України відповідно до пропозицій Міністра внутрішніх справ України.

Відповідно до пункту 23 частини 1 статті 22 Закону № 580-VIII, керівник поліції приймає у визначеному порядку рішення про розподіл бюджетних коштів, розпорядником яких є поліція.

Згідно із статтею 17 Закону № 580-VIII, поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Поліцейський має службове посвідчення та спеціальний жетон. Зразки та порядок видання службових посвідчень та спеціальних жетонів затверджує Міністр внутрішніх справ України.

Підпунктом 4 пункту 10 статті 62 Закону № 580-VIII встановлено, що поліцейський своєчасно і в повному обсязі отримує грошове забезпечення та інші компенсаційні виплати відповідно до закону та інших нормативно-правових актів України.

Відповідно до частин 1, 2 статті 91 Закону № 580-VIII, особливий характер служби в поліції містить такі спеціальні умови для певних категорій поліцейських:

1) службу у святкові та вихідні дні;

2) службу позмінно;

3) службу з нерівномірним графіком;

4) службу в нічний час.

Розподіл службового часу поліцейських визначається розпорядком дня, який затверджує керівник відповідного органу (закладу, установи) поліції.

Згідно із частинами 1, 2, 5 статті 94 Закону № 580-VIII, поліцейські отримують грошове забезпечення, розмір якого визначається залежно від посади, спеціального звання, строку служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наявності наукового ступеня або вченого звання.

Порядок виплати грошового забезпечення визначає Міністр внутрішніх справ України.

Грошове забезпечення поліцейських індексується відповідно до закону.

Відповідно до пунктів 1, 2, підпункту 3 пункту 5 постанови Кабінету Міністрів України від 11 листопада 2015 року № 988 "Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції" (далі Постанова № 988), Кабінет Міністрів України постановляє:

-установити, що грошове забезпечення поліцейських складається з посадового окладу, окладу за спеціальним званням, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер), премії та одноразових додаткових видів грошового забезпечення;

-установити, що порядок виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та здобувачам вищої освіти закладів вищої освіти із специфічними умовами навчання, що здійснюють підготовку поліцейських, затверджується Міністерством внутрішніх справ;

-виплачувати доплату за службу в нічний час-у розмірі 35 відсотків посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час.

Відповідно до статті 94 Закону України "Про Національну поліцію", постанови Кабінету Міністрів України від 11 листопада 2015 року № 988 "Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції", з метою впорядкування структури та умов грошового забезпечення поліцейських та курсантів вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, які здійснюють підготовку поліцейських, наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.04.2016 № 260, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 29 квітня 2016 року за № 669/28799 затверджено "Порядок та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та здобувачам вищої освіти закладів вищої освіти із специфічними умовами навчання, що здійснюють підготовку поліцейських" (далі Порядок № 260).

Згідно із пунктом 3 розділу I Порядку № 260, грошове забезпечення поліцейських визначається залежно від посади, спеціального звання, стажу служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наукового ступеня або вченого звання.

До складу грошового забезпечення входять:

1) посадовий оклад;

2) оклад за спеціальним званням;

3) щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер);

4) премії;

5) одноразові додаткові види грошового забезпечення.

Пунктами 6, 7 розділу I Порядку № 260 передбачено, що підставою для виплати грошового забезпечення є наказ керівника (начальника) органу, закладу, установи Національної поліції про призначення на посаду поліцейського відповідно до номенклатури посад, або наказ про зарахування в розпорядження відповідного органу поліції та встановлення конкретного розміру окладів, надбавок, доплат.

Грошове забезпечення поліцейським виплачується за місцем проходження служби виключно в межах асигнувань, затверджених кошторисом органу поліції на грошове забезпечення.

Відповідно до пункту 11 розділу II Порядку № 260, поліцейським, які виконують службові обов`язки в нічний час, виплачується доплата за службу в нічний час у розмірі 35 відсотків посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час.

Годинна ставка обчислюється шляхом ділення місячного посадового окладу на кількість годин фактичного часу служби з урахуванням норми тривалості службового часу за відповідний місяць при 40-годинному робочому тижні.

Службою в нічний час вважається виконання поліцейськими службових обов`язків у період з 22.00 до 06.00.

Поліцейським, які несуть службу в нічний час, надається перерва для відпочинку та харчування тривалістю не більше двох годин. Перерва для відпочинку і харчування не включається в службовий час.

Поліцейським добового наряду під час чергування почергово надаються перерви для вживання їжі та короткочасного відпочинку. Загальна тривалість такої перерви становить 4 години (2 години вдень і 2 години вночі) та не включається в службовий час.

Підставами для виконання службових обов`язків у нічний час є графіки нарядів та чергувань, затверджені наказами керівників підрозділів органів поліції.

Облік фактичного часу служби в нічний час для нарахування доплати здійснюється керівником підрозділу, у якому проходить службу поліцейський, шляхом оформлення довідки обліку несення поліцейськими служби в нічний час за формою, визначеною в додатку 1 до цього Порядку та умов, яка до 15 числа місяця, наступного після залучення поліцейських до несення служби в нічний час, подається до фінансового підрозділу.

Доплата за службу в нічний час не має постійного характеру та виплачується поліцейським, залучення яких до служби в нічний час, підтверджене вказаними вище документами, за минулий місяць одночасно з виплатою грошового забезпечення за поточний місяць.

Дослідження змісту наведених правових норм Закону № 580-VIII, Постанови № 988, Порядку № 260, та співставлення і застосування їх при оцінці обставин, встановлених під час розгляду адміністративної справи, підтверджених наданими сторонами доказами, дає суду підстави прийти до таких висновків:

-керівник центрального органу управління поліцією затверджує структуру територіальних органів поліції, штатний розпис (штат) та кошторис територіальних органів поліції;

-працівник поліції, який має правовий статус поліцейського, повинен своєчасно і в повному обсязі отримувати грошове забезпечення та інші компенсаційні виплати відповідно до закону та інших нормативно-правових актів України;

-підставою для виплати грошового забезпечення є наказ керівника (начальника) органу, закладу, установи Національної поліції про призначення на посаду поліцейського відповідно до номенклатури посад, або наказ про зарахування в розпорядження відповідного органу поліції та встановлення конкретного розміру окладів, надбавок, доплат;

-особливий характер служби в поліції містить спеціальну умову для певних категорій поліцейських про службу в нічний час;

-до складу грошового забезпечення поліцейського крім всього входить також доплата за службу в нічний час-у розмірі 35 відсотків посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час, а також індексація грошового забезпечення поліцейських яка повинна проводитися відповідно до закону;

-підставами для виконання службових обов`язків у нічний час є графіки нарядів та чергувань, затверджені наказами керівників підрозділів органів поліції;

-облік фактичного часу служби в нічний час для нарахування доплати здійснюється керівником підрозділу, у якому проходить службу поліцейський, шляхом оформлення довідки обліку несення поліцейськими служби в нічний час за формою, визначеною в додатку 1 до Порядку № 260.

Правові, економічні та організаційні основи підтримання купівельної спроможності населення України в умовах зростання цін з метою дотримання встановлених Конституцією України гарантій щодо забезпечення достатнього життєвого рівня населення України, визначені Законом України "Про індексацію грошових доходів населення" від 3 липня 1991 року № 1282-XII (далі Закон № 1282-XII).

Згідно із статтею 2 Закону № 1282-XII, індексації підлягають грошові доходи громадян, одержані ними в гривнях на території України і які не мають разового характеру, в тому числі і грошове забезпечення.

Відповідно до статті 4 Закону № 1282-XII, індексація грошових доходів населення проводиться в разі, коли величина індексу споживчих цін перевищила поріг індексації, який установлюється в розмірі 103 відсотка.

Обчислення індексу споживчих цін для індексації грошових доходів населення провадиться наростаючим підсумком, починаючи з місяця введення в дію цього Закону.

Для проведення подальшої індексації грошових доходів населення обчислення індексу споживчих цін починається за місяцем, у якому індекс споживчих цін перевищив поріг індексації, зазначений у частині першій цієї статті.

Підвищення грошових доходів населення у зв`язку з індексацією здійснюється з першого числа місяця, що настає за місяцем, у якому опубліковано індекс споживчих цін.

У разі якщо грошові доходи населення підвищено з урахуванням прогнозного рівня інфляції випереджаючим шляхом, при визначенні обсягу підвищення грошових доходів у зв`язку із індексацією враховується рівень такого підвищення у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до статті 6 Закону № 1282-XII, у разі виникнення обставин, передбачених статтею 4 цього Закону грошові доходи населення визначаються як результат добутку розміру доходу, що підлягає індексації в межах прожиткового мінімуму для відповідних соціальних і демографічних груп населення, та величини індексу споживчих цін.

Порядок проведення індексації грошових доходів населення визначається Кабінетом Міністрів України.

З метою реалізації Закону України від 6 лютого 2003 року № 491-IV "Про внесення змін до Закону України "Про індексацію грошових доходів населення" Кабінет Міністрів України постановою від 17 липня 2003 року № 1078 затвердив "Порядок проведення індексації грошових доходів населення" (далі Порядок № 1078).

Згідно із пунктом 1-1 Порядку № 1078, підвищення грошових доходів громадян у зв`язку з індексацією здійснюється з першого числа місяця, що настає за місяцем, в якому офіційно опубліковано індекс споживчих цін.

Індексація грошових доходів населення проводиться у разі, коли величина індексу споживчих цін перевищила поріг індексації, який встановлюється в розмірі 103 відсотка.

Індекс споживчих цін обчислюється Держстатом і не пізніше 10 числа місяця, що настає за звітним, публікується в офіційних періодичних виданнях.

Обчислення індексу споживчих цін для проведення індексації грошових доходів населення провадиться наростаючим підсумком починаючи з березня 2003 року-місяця опублікування Закону України від 6 лютого 2003 р. № 491-IV "Про внесення змін до Закону України "Про індексацію грошових доходів населення".

Для проведення подальшої індексації грошових доходів населення обчислення індексу споживчих цін починається за місяцем, у якому індекс споживчих цін перевищив поріг індексації, зазначений в абзаці другому цього пункту.

Згідно із пунктом 2 Порядку № 1078, індексації підлягають грошові доходи громадян, одержані в гривнях на території України, які не мають разового характеру, зокрема грошове забезпечення поліцейських, осіб рядового і начальницького складу.

Відповідно до пункту 4 Порядку № 1078, грошове забезпечення індексується у межах прожиткового мінімуму, встановленого для працездатних осіб.

Сума індексації грошових доходів громадян визначається як результат множення грошового доходу, що підлягає індексації, на величину приросту індексу споживчих цін, поділений на 100 відсотків.

У разі коли особа працює/служить неповний робочий/службовий час, сума індексації визначається з розрахунку повного робочого часу/кількості календарних днів у місяці, а виплачується пропорційно відпрацьованому/службовому часу.

Відповідно до пункту 5 Порядку № 1078, у разі підвищення посадових окладів, що здійснюються відповідно до законодавства про загальнообов`язкове державне соціальне страхування, визначених у пункті 2 цього Порядку, значення індексу споживчих цін у місяці, в якому відбувається підвищення, приймається за 1 або 100 відсотків.

Обчислення індексу споживчих цін для проведення подальшої індексації здійснюється з місяця, наступного за місяцем підвищення зазначених грошових доходів населення.

Сума індексації у місяці підвищення грошових доходів, зазначених у абзаці першому цього пункту, не нараховується, якщо розмір підвищення грошового доходу перевищує суму індексації, що склалася у місяці підвищення доходу.

Із змісту наведених правових норм Закону № 1282-XII та Порядку № 1078 вбачається, що індексація грошових доходів населення проводиться у разі, коли величина індексу споживчих цін перевищила поріг індексації, який встановлюється в розмірі 103 відсотка та у разі підвищення посадових окладів, зокрема поліцейських.

Із матеріалів справи судом встановлено, що за період служби позивача в статусі поліцейського з 20 грудня 2015 року по 31 грудня 2017 року йому не проводилася доплата за службу в нічний час у розмірі 35 відсотків посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час, а також за період червень 2016 року-жовтень 2017 року не проводилася індексація грошового забезпечення поліцейських, яка повинна проводитися відповідно до Закону № 1282-XII та Порядку № 1078.

Об`єктивно такі обставини підтверджуються довідкою про грошове забезпечення позивача за період з січня 2016 року по грудень 2016 року, та довідкою про грошове забезпечення позивача за період з січня 2017 року по грудень 2017 року, які він отримав разом із листом Департаменту патрульної поліції від 28.12.2021 року за № 1402зі/41/5/05-202.

Служба в нічний час за період з 20 грудня 2015 року по 31 грудня 2017 року підтверджується довідкою Управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції від 05.01.2022 року № 118 зі/41/18/01-2022.

Суд погоджується з доводами позивача про нарахування на його користь індексації грошового забезпечення за період перебування на посаді поліцейського з 1 червня 2016 року по 30 жовтня 2017 року, при цьому, місяцем з якого починається виплата індексації є червень 2016 року, оскільки цей місяць слідує за базовим після перевищення встановленого порогу для нарахування індексації.

Підсумовуючи наведене, суд вважає, що за встановлених судом обставин, є правові підстави для нарахування та виплати позивачу доплати за службу в нічний час у розмірі 35 відсотків посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час, а також нарахування та виплати за період червень 2016 року-жовтень 2017 року індексації грошового забезпечення поліцейських, так як всупереч вимогам чинного законодавства відповідач не проводив нарахування та виплату позивачу доплати за службу в нічний час та індексації грошового забезпечення поліцейських.

Відповідно до частин 1-3 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Таким правом користуються й особи, в інтересах яких подано позовну заяву, за винятком тих, які не мають адміністративної процесуальної дієздатності.

Таким чином, суд вирішує спір в межах позовних вимог заявлених позивачем, а саме: необхідно зобов`язати Департамент патрульної поліції Національної поліції України нарахувати та виплатити ОСОБА_1 доплату за службу в нічний час за період 20 грудня 2015 року по 31 грудня 2017 року, та зобов`язати Департамент патрульної поліції Національної поліції України нарахувати та виплатити ОСОБА_1 індексацію грошового забезпечення за період з 01.03.2016 року по 30.10.2017 року.

Суд, при вирішенні спору не бере до уваги пояснення відповідача наведені у відзиві на позов, оскільки вони заперечуються обставинами, встановленими судом.

Відповідно до статті 233 КЗпП України, працівник може звернутися з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, а у справах про звільнення-в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення.

У разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Згідно із офіційним тлумаченням положення частини 1 статті 233 КЗпП України, наданого в Рішенні Конституційного Суду № 4-рп/2012 від 22.02.2012, в аспекті конституційного звернення положення частини другої статті 233 Кодексу законів про працю України у системному зв`язку з положеннями статей 1, 12 Закону України "Про оплату праці" від 24 березня 1995 року № 108/95-ВР зі змінами необхідно розуміти так, що у разі порушення роботодавцем законодавства про оплату праці не обмежується будь-яким строком звернення працівника до суду з позовом про стягнення заробітної плати, яка йому належить, тобто усіх виплат, на які працівник має право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій, встановлених законодавством, зокрема й за час простою, який мав місце не з вини працівника, незалежно від того, чи було здійснене роботодавцем нарахування таких виплат.

Таким чином позивач не порушив строки звернення до суду щодо нарахування та виплати йому доплати за службу в нічний час.

Суд при вирішенні спору не бере до уваги посилання відповідача на пункт 11 розділу I Порядку № 260, оскільки вказана правова норма суперечить частині 1 статті 233 КЗпП України та рішення Конституційного Суду № 4-рп/2012 від 22.02.2012, яким надано офіційне тлумачення положення частини 1 статті 233 КЗпП України.

Юридична сила закону як основного джерела права, його місце в системі нормативно-правових актів закріплені в Конституції України.

Однією з ознак, яка відрізняє закон від інших нормативно-правових актів, є прийняття його вищим представницьким органом державної влади. Пунктом 3 частини 1 статті 85 Конституції України закріплено, що прийняття законів належить до повноважень Верховної Ради України.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 17 жовтня 2002 року N 17-рп (щодо повноважності Верховної Ради України) визначення Верховної Ради України єдиним органом законодавчої влади означає, що жоден інший орган державної влади не уповноважений приймати закони.

Ще однією ознакою, яка відрізняє закон від інших нормативно-правових актів, є критерій регулювання найбільш важливих суспільних відносин. Статтею 92 Конституції України визначено коло питань (суспільних відносин), які можуть бути врегульовані виключно законами України.

Вища юридична сила закону полягає також у тому, що всі підзаконні нормативно-правові акти приймаються на основі законів та за своїм змістом не повинні суперечити їм. Підпорядкованість таких актів законам закріплена у положеннях Конституції України.

Згідно частини 3 статті 113 Конституції України, Кабінет Міністрів України у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, а також указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України.

Отже, у випадку суперечності норм підзаконного акта нормам закону слід застосовувати норми закону, оскільки він має вищу юридичну силу.

Згідно із пунктом 2.1 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 15.10.2013р. № 8-рп/2013 поняття «заробітна плата» і «оплата праці», які використано у законах, що регулюють трудові правовідносини, є рівнозначними в аспекті наявності у сторін, які перебувають у трудових відносинах, прав і обов`язків щодо оплати праці, умов їх реалізації та наслідків, що мають настати у разі невиконання цих обов`язків. Під заробітною платою, що належить працівникові, або, за визначенням, використаним у частині другій ст.233 КЗпП України, належною працівнику заробітною платою необхідно розуміти усі виплати, на отримання яких працівник має право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій, встановлених законодавством для осіб, які перебувають у трудових відносинах з роботодавцем, незалежно від того, чи було здійснене нарахування таких виплат. У разі порушення роботодавцем законодавства про оплату праці не обмежується будь-яким строком звернення працівника до суду з позовом про стягнення заробітної плати, яка йому належить, тобто усіх виплат, на які працівник має право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій, встановлених законодавством, зокрема й за час простою, який мав місце не з вини працівника, незалежно від того, чи було здійснене роботодавцем нарахування таких виплат.

Оскільки доплата за службу в нічний час поліцейським є складовою частиною їх грошового забезпечення та має періодичний характер нарахування і виплати, тому із наведеного слідує логічний висновок про те, що під час розгляду справ про стягнення на користь осіб, які перебувають (перебували) на публічній службі, заробітної плати (зокрема, надбавки за специфічні умови служби в поліції, яка є складовою грошового забезпечення) застосовуються положення частина 2 статті 233 КЗпП України, тобто строки звернення до суду у цій категорії справ не застосовуються.

Суд при вирішенні спору також не бере до уваги розрахунки розмірів доплати за службу в нічний час у розмірі 35 відсотків посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час, а також нарахування та виплати за період червень 2016 року-жовтень 2017 року індексації грошового забезпечення поліцейських, наведені позивачем у позові та відповідачем у відзиві на позов, так як спір вирішується в межах позовних вимог заявлених позивачем, тобто фактично відсутній спір щодо розміру вказаних доплат, крім того як вбачається з правової позиції Верховного Суду, викладеної у постановах від 15.10.2020 у справі №240/11882/19, від 17.09.2020 у справі №420/1207/19, суд не повинен підміняти уповноважений орган, самостійно розраховуючи розмір індексації, розрахунок розміру індексації є компетенцією відповідача як органу, де позивач проходив службу, і який виплачував йому грошове забезпечення, оскільки саме на нього покладений обов`язок нарахувати та виплатити позивачу індексацію грошового забезпечення.

Таким чином суд не може підміняти уповноважений орган, самостійно розраховуючи розмір доплати за службу в нічний час та індексації грошового забезпечення за відсутності спору про їх розмір.

Нарахування та виплата оплати за службу в нічний час за період 20 грудня 2015 року по 31 грудня 2017 року, та індексації грошового забезпечення за період з 01.03.2016 року по 30.10.2017 року, не потребує окремого звернення позивача до роботодавця як про те стверджує відповідач, оскільки таке нарахування та виплата є обов`язком відповідача згідно чинного законодавства.

Не надання структурним підрозділом Національної поліції в якому проходить службу позивач до Департаменту патрульної поліції Національної поліції відповідних довідок обліку несення поліцейськими служби в нічний час не може бути підставою для відмови у проведенні нарахування та оплати за службу в нічний час.

Аналізуючи все в сукупності суд приходить до висновку, що позов обгрунтований та доведений належними доказами, тому підлягає задоволенню.

Судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Зобов`язати Департамент патрульної поліції Національної поліції України нарахувати та виплатити ОСОБА_1 доплату за службу в нічний час за період 20 грудня 2015 року по 31 грудня 2017 року.

Зобов`язати Департамент патрульної поліції Національної поліції України нарахувати та виплатити ОСОБА_1 індексацію грошового забезпечення за період з 01.03.2016 року по 30.10.2017 року.

Судові витрати розподілу не підлягають.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач:ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер - НОМЕР_1 )
Відповідач:Департамент патрульної поліції Національної поліції України (вул. Федора Ернста, 3,Київ 48,03048 , код ЄДРПОУ - 40108646)

Головуючий суддя В.К. Блонський