Справа № 340/6804/21
Суддя: Юрко І.В.
Дата ухвалення: 2022-04-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

04 квітня 2022 року м. Дніпросправа № 340/6804/21

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого - судді Юрко І.В., суддів: Білак С.В., Чумака С.Ю., розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Управління містобудування та архітектури міської ради м.Кропивницького на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 16 листопада 2021 року в адміністративній справі №340/6804/21 (головуючий суддя першої інстанції Новікова Д.А.) за позовом ОСОБА_1 до Управління містобудування та архітектури міської ради м.Кропивницького про визнання дій протиправними та зобов`язати вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач 01.10.2021 року звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом до Управління містобудування та архітектури міської ради м.Кропивницького, в якому просив:

- визнати протиправними дії Управління містобудування та архітектури Кропивницької міської ради щодо відмови йому від 23.09.2021 року №21-2508 у видачі будівельного паспорту забудови земельної ділянки на об`єкт: «нове будівництво двоповерхового зблокованого житлового будинку», яка розташована в АДРЕСА_1 (кадастровий номер :46:368:0214);

- зобов`язати відповідача видати йому будівельний паспорт забудови земельної ділянки на об`єкт: «Нове будівництво двоповерхового зблокованого житлового будинку» за адресою АДРЕСА_1 (кадастровий номер :46:368:0214).

В обґрунтування позовних вимог зазначенр, що позивач є власником земельної ділянки кадастровий номер :46:368:0214, цільове призначення якої для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка). Реалізуючи права власника земельної ділянки та з метою забудови земельної ділянки, позивач 13.09.2021 року звернувся до відповідача із заявою про видачу будівельного паспорта. Проте, відповідач 23.09.2021 року відмовив у видачі будівельного паспорту з підстав невідповідності цільового призначення земельної ділянки Плану зонування території м.Кіровограда, затвердженого рішенням Кіровоградської міської ради від 17.09.2013 року №2456. Вважає таку відмову протиправною.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 16 листопада 2021 року позов задоволено частково.

Визнано дії Управління містобудування та архітектури Кропивницької міської ради, щодо відмови ОСОБА_1 від 23.09.2021 року № 21-2508 у видачі будівельного паспорту забудови земельної ділянки на об`єкт: «нове будівництво двоповерхового зблокованого житлового будинку», яка розташована в АДРЕСА_1 (кадастровий номер :46:368:0214) протиправними.

Зобов`язано Управління містобудування та архітектури Кіровоградської міської ради повторно, з урахуванням висновків суду, розглянути заяву ОСОБА_1 про видачу будівельного паспорту забудови земельної ділянки, що розташована за адресою АДРЕСА_1 (кадастровий номер :46:368:0214).

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просив рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

В обгрунтування апеляційної скарги зазначено, що за наявності затвердженого плату зонування території, вирішення уповноваженим органом питання видачі будівельного паспорта повинно вирішуватись з врахуванням встановлених ним умов та обтяжень використання території для містобудівних потреб у межах визначених зон.

Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому просив скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Відповідно до частин першої та другої статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Колегія суддів, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, відзиву на скаргу, встановила наступне.

З матеріалів справи вбачається, що відповідно до відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно ОСОБА_1 є власником земельної ділянки площею 0,0265 га, кадастровий номер :46:368:0214, розтащованої за адресою: АДРЕСА_1 ; цільове призначення ділянки: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) (а.с.46,47).

13.09.2021 року позивач через центр надання адміністративних послуг звернувся до відповідача із заявою про видачу будівельного паспорту забудови земельної ділянки по АДРЕСА_1 , кадастровий номер :46:368:0214 (а.с.36).

Відповідач 23.09.2021 року відмовив позивачу у видачі будівельного паспорту з підстав невідповідності цільового призначення земельної ділянки плану зонування території м.Кіровограда, затвердженого рішенням Кіровоградської міської ради від 17.09.2013 року №2456 (а.с.5, 43-44).

Позивач не погодився з відмовою відповідача та оскаржив таку відмову до суду.

Апеляційний суд, переглядаючи рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи, перевіривши правильність застосування судом норм матеріального та процесуального права, не вбачає підстав для задоволення апеляційної скарги з огляду на таке.

Відповідно до ст.27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі по тексту - будівельний паспорт).

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів.

За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.

Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об`єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника.

Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Згідно пункту 2.1 Порядку видачі будівельного паспорта, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №103 від 05.07.2011 року (далі по тексту - Порядок №103), видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг. Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять: заява на видачу будівельного паспорта зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку; засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію; ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об`єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об`єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо); проект будівництва (за наявності); засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Пунктом 2.4 Порядку№103 передбачено, що пакет документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього повертається уповноваженим органом містобудування та архітектури замовнику, зокрема, з підстав невідповідності намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Рішенням Кіровоградської міської ради від 17.09.2013 року № 2456 «Про затвердження містобудівної документації «План зонування території міста Кіровограда» затверджено містобудівну документацію «План зонування території міста Кіровограда», згідно якої належна позивачу на праві власності земельна ділянка, віднесена до зони розміщення об`єктів 5-го класу санітарної класифікації КС-5 (а.с.44).

Проте, відповідно до ч.5 ст.25 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що встановлення режиму забудови територій, визначених для містобудівних потреб, не тягне за собою припинення права власності або права користування земельними ділянками, зміни адміністративно-територіальних меж до моменту вилучення (викупу) земельних ділянок.

Частиною 2 ст.24 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що зміна функціонального призначення територій не тягне за собою припинення права власності або права користування земельними ділянками, які були передані (надані) у власність чи користування до встановлення нового функціонального призначення територій.

Забудова земельної ділянки здійснюється в межах її цільового призначення, встановленого відповідно до законодавства.

Відповідно до частини 1 статті 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю.

Оскільки ОСОБА_1 відповідно до відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно є власником земельної ділянки площею 0,0265 га, кадастровий номер :46:368:0214, розтащованої за адресою: АДРЕСА_1 ; цільове призначення ділянки: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), відмова відповідача видати будівельний паспорт позивачу, порушено право останнього на забудову земельної ділянки в межах її цільового призначення.

Крім того, частиною 3 статті 18 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що зонування території здійснюється з дотриманням, зокрема, вимог урахування попередніх рішень щодо планування і забудови території.

Рішення Кіровоградської міської ради від 17.09.2013 року № 2456 «Про затвердження містобудівної документації «План зонування території міста Кіровограда» належна позивачу земельна ділянка була віднесена до зони розміщення об`єктів 5-го класу санітарної класифікації КС-5.

В апеляційній скарзі відповідач зазначив, що за наявності затвердженого плату зонування території, вирішення уповноваженим органом питання видачі будівельного паспорта повинно вирішуватись з врахуванням встановлених ним умов та обтяжень використання території для містобудівних потреб у межах визначених зон.

Проте, апеляційний суд зазначає, що і прийняття рішень про встановлення нового функціонального призначення територій (зонування) і питання видачі будівельного паспорту забудови земельної ділянки не повинно порушувати права власників земельних ділянок, які отримали земельні ділянки з цільовим призначенням, в даному випадку - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка).

Право власності позивача на земельну ділянку за адресою - АДРЕСА_1 , кадастровий номер - :46:368:0214, із цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) є чинним.

Таким чином, відповідач, відмовляючи позивачу у видачі будівельного паспорта, діяв неправомірно, з порушенням прав позивача, а тому позовні вимоги в частині визнання протиправними дій Управління містобудування та архітектури Кіровоградської міської ради щодо відмови у видачі будівельного паспорту забудови земельної ділянки, що розташована за адресою - АДРЕСА_1 , кадастровий номер - :46:368:0214, є обґрунтованими та такими що належить задоволенню, як вірно зазначив суд першої інстанції.

Щодо позовних вимог про зобов`язання відповідача видати будівельний паспорт забудови земельної ділянки, апеляційний суд зазначає наступне.

Відповідно до п.4 ч.2 ст.245 КАС України, у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

Частинами 3 та 4 статті 245 КАС України передбачено, що у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

У випадку, визначеному пунктом 4 частини другої цієї статті, суд може зобов`язати відповідача - суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

У випадку, якщо прийняття рішення на користь позивача передбачає право суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд, суд зобов`язує суб`єкта владних повноважень вирішити питання, щодо якого звернувся позивач, з урахуванням його правової оцінки, наданої судом у рішенні.

Як зазначалось вище, у відповідності до п.2.1 Порядку №103 видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг. Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять: заява на видачу будівельного паспорта зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку; засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію; ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об`єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об`єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо); проект будівництва (за наявності); засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

В силу пункту 2.4 Порядку №103 при вирішенні питання про видачу будівельного паспорту, крім відповідності намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації, перевірці підлягає ще і відповідність намірів вимогам державних будівельних норм, стандартів і правил.

Позивачем не підтверджено, чи відповідають його наміри як забудовника вказаним вимогам і чи здійснював відповідач перевірку отриманих документів за цим критерієм.

Отже, позов в частині зобов`язання видати будівельний паспорт належить задовольнити частково, зобов`язавши відповідача повторно, з урахуванням висновків суду, розглянути заяву позивача про видачу будівельного паспорту забудови земельної ділянки, що розташована за адресою АДРЕСА_1 , кадастровий номер :46:368:0214.

Суд апеляційної інстанції з урахуванням наведених вище обставин в їх сукупності вважає, що суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про часткове задоволення позовних вимог.

У пункті 58 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010 Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі повинні оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду. Відтак, інші, зазначені в апеляційній скарзі доводи, окрім проаналізованих вище, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин справи і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді або спростування.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних та обгрунтованих юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права. Доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, висновків суду не спростовують, а зводяться до переоцінки доказів та незгоди з ними.

Згідно частини першої статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки дана справа розглянута судом апеляційної інстанції у відповідності до вимог частини 1 статті 310 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного провадження та не відноситься до справ, передбачених частиною 4 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України, судове рішення апеляційної інстанції не підлягає касаційному оскарженню.

Керуючись статтями 12, 77, 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Управління містобудування та архітектури міської ради м.Кропивницького на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 16 листопада 2021 року в адміністративній справі №340/6804/21 залишити без задоволення.

Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 16 листопада 2021 року в адміністративній справі №340/6804/21 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та не може бути оскаржена в касаційному порядку, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 328 КАС України.

Головуючий - суддя І.В. Юрко

суддя С.В. Білак

суддя С.Ю. Чумак