Справа № 306/2043/21
Суддя: Уліганинець П. І.
Дата ухвалення: 2022-04-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СВАЛЯВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 306/2043/21
Провадження № 2-а/306/1/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 квітня 2022 року м. Свалява

Свалявський районний суд Закарпатської області у складі:

головуючого-судді Уліганинець П.І.

за участі секретаря судових засідань Пецко Ж.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до виконавчого комітету Ужгородської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови №110 від 29.10.2021 року про визнання ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.11 ст.96-1 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В :

16 листопада 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним позовом про визнання незаконною та скасування постанови № 109 від 29.10.2021 року про визнання ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.11 ст.96-1 КУпАП та накладення штрафу у сумі 3 400,00 гривень винесену начальником управління державного архітектурно-будівельного контролю Зотовою Олександрою Сергіївною.

Позовні вимоги мотивує тим, що 29.10.2021 року начальником управління ДАБК Зотовою О.С. винесено вищевказану постанову, яку вважає безпідставною та такою, що не ґрунтуються на вимогах законодавства. Як вказано в оскаржуваній постанові № 110 документи не заповнювалися з 26.12.2020 року, однак вказана документація заповнена фактично по останній день робіт, так - як після цього роботи було припинено через відсутність фінансування. Щодо відсутності журналів на виконання арматурних робіт, зварювальних, антикорозійних то такі мали заповнюватися субпідрядником ПП «Стальконвест», так - як саме вони були відповідальні за проведення виготовлення та монтажу металевих конструкцій. Однак, документація має бути оформлена за результатами виконаних будівельних робіт, роботи залишилися не завершеними, фактично було проведено лише аварійні роботи, через відсутність фінансування будівництво було зупинено, до відновлення фінансування, а тому висновки відповідача про неналежне оформлення документації (ведення не в повному обсязі) є передчасними, оскільки роботи не є закінченими. Крім того, відповідачем порушено процедуру проведення перевірки та винесення постанови, без повідомлення особи яка притягається до адміністративної відповідальності, чим порушено право позивача на захист своїх інтересів в адміністративному досудовому порядку та зумовлює незаконність прийнятого рішення контролюючого органу.

28.12.2021 року відповідачем подано відзив на позов в якому просили в задоволенні позову відмовити, посилаючись на безпідставність та необґрунтованість позовних вимог. Зазначили, що підчас проведення планової перевірки по вул.Університетська, 6а в м.Ужгород на об`єкті будівництва «Реконструкція їдальні під стоматологічний факультет УжНУ по вул.Університетській, 6 в м.Ужгород » виконано розширення будівлі за рахунок влаштування надбудови 3-го та 4-го поверхів (І черга) по всьому периметру будівлі. Влаштовано залізобетонний каркас та перекриття 3-го поверху, влаштовано металевий каркас та балки перекриття 4-го поверху. Змонтовано металеві конструкції даху з покриттям металопрофілю. На 3 та 4 поверхах вимурувано більшу частину огороджуючи металевих конструкцій з газоблоків, змонтовано частину металопластикових вікон. Проведено оздоблення частини приміщень 3-го поверху та головного фасаду надбудованих поверхів. Встановлено, що не в повному обсязі демонтовано конструкції надбудови будівлі, що самовільно влаштовані ОСОБА_2 у 2018 році і які згідно звіту ОСОБА_3 № 1/2020-ОК від 08.03.2020 року виконані з грубим порушенням будівельних норм, стандартів та правил і знаходяться в незадовільному, чи аварійному стані. Встановлено, що підрядником ТОВ «Свалява-Міськбуд» та субпідрядником ПП «Стальконвест» будівельні роботи виконано з суттєвим відхиленням від затвердженої проектно-кошторисної документації, а документація велася не в повному обсязі.

11.01.2022 року позивачем подано відповідь на відзив на позов в якому просив позив задоволити. Просив суд звернути увагу на те, що ТОВ «Свалява-Міськбуд» виконувалися аварійні роботи, а отже і порушення зазначені відповідачем не мали місця.

Ухвалою Свалявського районного суду від 22.03.2022 року замінено відповідача з Управління ДАБК Виконавчого комітету Ужгородської міської ради на Виконавчий комітет Ужгородської міської ради (а.с.138)

Сторони в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином.

Позивач надав заяву про розгляд справи за його відсутності (а.с.121).

У відзиві на позов первісний відповідач просив розглянути справу у відсутності їх представника (а.с. 92, 123)

Замінений представник відповідача у судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений (а.с.140, 141).

Згідно вимог ч. 4 ст. 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Справа розглядається, у відповідності до ч. 5 ст. 262 КАС України, за наявними у справі матеріалами.

Суд, з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, доходить наступного висновку.

Спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, КУпАП, Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 № 877-V, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI, Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14.10.1994 № 208/94-ВР, Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою КМУ від 23.05.2011 № 553, Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженим постановою КМУ від 06.04.1995 № 244 (у редакції постанови КМУ від 16.09.2021 № 958 ).

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом, зокрема, контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації.

Згідно ст. 41 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно ч. 1, 2, 5 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки. На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою. Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

У відповідності до пункту 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 за №553 (надалі Порядок), державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю фіксування процесу проведення перевірки здійснюється з використанням фото, аудіо- та відеотехніки.

Судом встановлено, що постановою № 110 по справі про адміністративне правопорушення від 29.10.2021 року ОСОБА_1 винним у вчиненні правопорушення передбаченого ч.11 ст.96-1 та накладено штраф у сумі 3 400,00 гривень (а.с. 8-10).

Як вбачається з постанови, суть правопорушення полягає в тому, що ОСОБА_1 порушено п. 4.8, п. 8.4.3.3. додатки А, Б, та Н, ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва»

З матеріалів справи вбачається, що позивач - ОСОБА_1 , наказом директора ТОВ «Свалява-Міськбуд» №02 від 16.01.2020 року був закріплений відповідальним виконавцем робіт на об`єкті «Реконструкція їдальні під стоматологічний факультет УжНУ по вул.Університетській, 6 в м.Ужгород» (а.с. 87-92).

Згідно графіку проведення планових перевірок Управління державного архітектурного-будівельного контролю Ужгородської міської ради на 2021 рік, об`єкт будівництва «Реконструкція їдальні під стоматологічний факультет УжНУ по вул.Університетській, 6 в м.Ужгород» відноситься до об`єктів із середніми наслідками СС2 (а.с.94-96).

У відповідності до пункту 6 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 за №553 (надалі Порядок), перевірки на об`єкті будівництва здійснюються за такими напрямами з урахуванням класу наслідків (відповідальності) будівель та споруд, а саме: для об`єктів із середніми наслідками СС2 - відповідність вихідним даним і будівельним нормам з пожежної безпеки, доступності для маломобільних груп населення, забезпечення надійності та конструктивної безпеки об`єкта, внутрішнього та зовнішнього інженерного обладнання.

Позивач стверджує, що при винесенні оскаржуваних постанов відповідачем не було взято до уваги, що проводилися аварійні роботи та не враховано заперечення позивача відносно даного факту.

Державний комітет будівництва, архітектури та житлової політики України в своєму листі N7/7-540 від 06.06.2001 року «Щодо способів виконання ремонтних робіт, складу проектно-кошторисної документації та особливостей визначення вартості ремонтно-будівельних робіт з поточного та капітального ремонтів (в тому числі непередбачуваних ремонтів, що виникають при аварійних ситуаціях», зазначив, що стосується питань оформлення документації при виконанні невідкладних протиаварійних або аварійно-відновлювальних робіт, то розрахунки за виконані роботи за формами N КБ-2в, N КБ-3 уточнюються за кошторисною документацією до робочого проекту (робочої документації), яка може складатись як під час виконання, так і після завершення зазначених робіт.

Відповідно до п. 4.8 Державних Будівельних Норм України А.3.1-5-2016 «Організація будівельного виробництва», затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку та будівництва України від 05.05.2016 року № 115, які були прийняті на заміну ДБН А.3.1-5-2009 «Організація будівельного виробництва», За результатами виконаних будівельних робіт має бути оформлена виконавча документація. Перелікнеобхідної виконавчої документації, визначений відповідно до вимог нормативних документів щодо виконання відповідного виду робіт на конкретному об`єкті будівництва, має бути наведений у ПВР. До виконавчої документації належать: а) загальний журнал робіт (додаток А); б) спеціальні журнали з окремих видів робіт, перелік яких встановлюється в проекті організації будівництва в залежності від видів робіт (додаток Б); в) журнал авторського нагляду відповідно до [19] та звітна документація щодо виконання робіт з науково-технічного супроводу (за наявності на об`єкті будівництва науково-технічного супроводу) відповідно до ДБН В.1.2-5; г) акти на закриття прихованих робіт (додаток В);д) акти проміжного прийняття відповідальних конструкцій (додаток Г); е) виконавчі схеми відповідно до ДБН В.1.3-2; ж) документи щодо випробувань та лабораторного контролю матеріалів та конструкцій відповідно до [20]; і) акти випробування устаткування, інженерних систем, мереж та обладнання; к) інша документація, передбачена нормативними документами на виконання конкретного виду будівельних робіт.

Разом з цим, ні позивачем не надано журналів робіт, ні відповідачем - журналів по яких проводилася перевірка, так само як і не надано останнім матеріалів фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото, аудіо- та відеотехніки, з яких можливим було б встановити факт порушення, а в силу частини 3 статті 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Позивачем наведено ряд обставин, якими він обґрунтовує свою непричетність до вчинення даного адміністративного правопорушення та порушення відповідачем норм процесуального та матеріального права. В суду не виникає сумніву щодо достовірності цих обставин, які належним чином не заперечені відповідачем.

Крім цього, відповідачем порушено саму процедуру проведення перевірки.

Згідно Пункт 12 Порядку, посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку, зокрема електронного кабінету, або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

Разом з цим відповідачем не надано, та матеріали справи не містять, жодного належного та допустимого доказу про направлення позивачу повідомлення про проведення планової перевірки, що в свою чергу є порушенням Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та відповідно самої процедури проведення перевірки.

Як вбачається з наданої відповідачем копії наказу № 126 від 27.09.2021 року «про направлення для проведення планової перевірки», позивачу надано таку 08.10.2021 року, тобто по закінченню перевірки.

Відповідно до п. 17, п. 22 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт. Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Згідно зі ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 251, ст. 280 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Поряд з тим, відповідно до пунктів 2, 5, 6 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 року № 244, справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», розглядаються такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад. Накладення на суб`єкта містобудування штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності не звільняє від відповідальності, передбаченої Кодексом України про адміністративні правопорушення, посадових осіб такого суб`єкта, до службових обов`язків яких належить забезпечення дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Штраф за правопорушення може бути накладено на суб`єкта містобудування протягом шести місяців з дня виявлення правопорушення, але не пізніше ніж через три роки з дня його вчинення.

Зміст постанови повинен відповідати вимогам, встановленим статтями 283, 284 КУпАП. В ній, зокрема, необхідно зазначити докази, на яких базується висновок про вчинення особою адміністративного правопорушення. Відповідач таких доказів в оскаржуваній постанові не зазначив.

Відповідно до статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин, (частина 2 статті 77 КАС України).

Відповідно до ч. 1 ст. 9, ст. 10 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Відповідачем не спростовано твердження позивача, що ведення журналів будівельних робіт здійснювалося по мірі виконання робіт і до дати припинення будівництва, що в свою чергу свідчить про відсутність умислу в діях позивача та наявності протиправної, винної (умисної або необережної) дії чи бездіяльності, беручи до уваги не надання вказаних журналів ні стороною позивача, ні стороною відповідача, що позбавляє суд можливості дослідити такі, враховуючи, що обов`язок доказування правомірності свого рішення лежить на відповідачу то суд трактує такі сумніви на користь позивача, що відповідає ч.3 ст.62 Конституції України.

Суд звертає увагу на те, що особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише у тому разі, якщо її вину у вчиненні правопорушення буде доведено поза розумним сумнівом, на підставі належних та допустимих доказів із дотриманням встановленої законом процедури.

Відповідно до ст. 245 КУпАП України, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

У своїх численних рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував на тому, що дотримання органами державної влади або уповноваженими службовими особами встановленої законом процедури притягнення особи до юридичної відповідальності є невід`ємним елементом права особи на справедливий суд констатованого у ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а отже будь-яке відхилення від встановленого порядку є порушенням та не може гарантувати застосування до особи справедливих правових заходів закладених в нормах чинного законодавства.

З огляду на кількість та характер допущених відповідачем процесуальних порушень при винесенні оскаржуваної постанови, а також відсутність доказів які б доводили наявність в діях позивача складу адміністративного правопорушення передбаченого ч.11 ст.96-1 КУпАП, така постанова не може вважатись законною.

Одна тільки постанова про притягнення позивача до адміністративної відповідальності не є беззаперечним доказом вчинення ним правопорушення, оскільки саме по собі описання адміністративного правопорушення не може бути належним доказом вчинення особою такого порушення. Така постанова по своїй правовій природі є рішенням суб`єкта владних повноважень щодо наслідків розгляду зафіксованого правопорушення, якому передує фіксування цього правопорушення.

Відповідна позиція викладена в постанові Верховного суду від 26.04.2018 року у справі № 338/1/17, № рішення 73700340, головуючий Стрелець Т.Г.

Відповідно до пункту 3 ч.3 ст.286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Таким чином, у судовому засіданні не доведено наявність у діях позивача складу адміністративного правопорушення передбаченого ч.11 ст.96-1 КупАП, а тому постанова №110 від 29.10.2021 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 підлягає скасуванню.

Керуючись ст.ст. 2, 77, 241-246, 255, Кодексу адміністративного судочинства України, ст.ст. 251, 288, 289, 293 Кодексу України про адміністративні правопорушення, ст.19 Конституції України, ст.ст.7, 41 Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року №3038-VI, Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14 жовтня 1994 року №208/94, Порядком здійснення державного архітектурно - будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553, суд -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови №110 від 29.10.2021 року про визнання ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.11 ст.96-1 КУпАП - задоволити повністю.

Постанову № 110 від 29.10.2021 року про визнання ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.11 ст.96-1 КУпАП та накладення штрафу у сумі 3 400,00 гривень винесену начальником управління державного архітектурно-будівельного контролю Зотовою Олександрою Сергіївною - визнати протиправною та скасувати.

Справу про адміністративне правопорушення за ч.11 ст.96-1 КУпАП щодо ОСОБА_1 закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Головуючий П.І.Уліганинець