Справа № 306/2044/21
Суддя: Уліганинець П. І.
Дата ухвалення: 2022-04-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СВАЛЯВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 306/2044/21
Провадження № 2-а/306/2/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 квітня 2022 року м. Свалява

Свалявський районний суд Закарпатської області у складі :

головуючого-cудді Уліганинець П.І.

за участтю секретаря Пецко Ж.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до виконавчого комітету Ужгородської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови №109 від 29.10.2021 року про визнання ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст.96 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В :

16.11.2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним позовом про визнання незаконною та скасування постанови № 109 від 29.10.2021 року про визнання ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст.96 КУпАП та накладення штрафу у сумі 3 400,00 гривень винесену начальником управління державного архітектурно-будівельного контролю Зотовою Олександрою Сергіївною.

Позовні вимоги мотивує тим, що 29.10.2021 року начальником управління ДАБК Зотовою О.С. винесено вищевказану постанову, яку вважає безпідставною та такою, що не ґрунтуються на вимогах законодавства. Так, при проведенні перевірки відповідачем зроблено хибні висновки щодо відхилень будівництва від проектних рішень, розглянувши вибірково, не в повному обсязі документи будівництва. В Акті № 96 чітко видно, що розглянуті документи, які з`явилися після дати затвердження проектно-кошторисної документації - звіт з обстеження виконаний ФОП ОСОБА_2 03.08.2020 року, новий договір підряду на будівництво № 1 від 07.07.2020 року з ТОВ «Свалява-Міськбуд», договір субпідряду на виготовлення та монтаж металевих конструкцій з ПП «Стальконвест» від 07.07.2020 року. Однак, не дивлячись на це, в акті не відображено інформацію щодо відкоригованої проектно-кошторисної документації, яка пройшла експертизу відповідності державним будівельним нормам, експертний звіт № 22/230-03/21/А від 22.03.2021 року, виконаний ТОВ «Перша приватна експертиза», яка включає звіт ФОП ОСОБА_2 03.08.2020 року та стала підставою заключення нового договору з генпідрядником ТОВ «Свалява-Міськбуд» та субпідрядною організацією ПП «Стальконвест». В попередній редакції ПКД відсутні металоконструкції 4-го поверху. Працівники УМР ВКУ ДАБК, які проводили перевірку, під час перевірки були ознайомлені з відкоригованою проектно-кошторисною документацією. Позивач стверджує, що будівництво «Реконструкція їдальні під стоматологічний факультет УжНУ по вул.Університетській, 6 в м.Ужгород » здійснювалося відповідно до проектно-кошторисної документації наданої замовником, жодних відхилень не було. Перевірку проведено упереджено, із зазначенням недостовірних відомостей, без повідомлення позивача про проведення такої і як наслідок винесення незаконних постанов. Крім того, виконувалися аварійні будівельні роботи, а саме: конструкції 3-го поверху, які були влаштовані гр. ОСОБА_3 були збудовані з грубим порушенням державних будівельних норм, стандартів та правил, а більша частина конструкцій 3-го поверху знаходиться в незадовільному або аварійному стані цей факт визнається і відповідачем, а при проведенні таких виготовлення робочого проекту (робочої документації) може проводитися як під час виконання, так і після завершення зазначених робіт.

28.12.2021 року відповідачем подано відзив на позов в якому просили в задоволенні позову відмовити, посилаючись на безпідставність та необґрунтованість позовних вимог. Зазначили, що підчас проведення планової перевірки по вул.Університетська, 6а в м.Ужгород на об`єкті будівництва «Реконструкція їдальні під стоматологічний факультет УжНУ по вул.Університетській, 6 в м. Ужгород » виконано розширення будівлі за рахунок влаштування надбудови 3-го та 4-го поверхів (І черга) по всьому периметру будівлі. Влаштовано залізобетонний каркас та перекриття 3-го поверху, влаштовано металевий каркас та балки перекриття 4-го поверху. Змонтовано металеві конструкції даху з покриттям металопрофілю. На 3 та 4 поверхах вимурувано більшу частину огороджуючих металевих конструкцій з газоблоків, змонтовано частину металопластикових вікон. Проведено оздоблення частини приміщень 3-го поверху та головного фасаду надбудованих поверхів. Встановлено, що не в повному обсязі демонтовано конструкції надбудови будівлі, що самовільно влаштовані ОСОБА_3 у 2018 році і які згідно звіту ОСОБА_2 № 1/2020-ОК від 08.03.2020 року виконані з грубим порушенням будівельних норм, стандартів та правил і знаходяться в незадовільному, чи аварійному стані. Встановлено, що підрядником ТОВ «Свалява-Міськбуд» та субпідрядником ПП «Стальконвест» будівельні роботи виконано з суттєвим відхиленням від затвердженої проектно-кошторисної документації.

19.01.2022 року позивачем подано відповідь на відзив на позов в якому просив позив задоволити. Просив суд звернути увагу на те, що ТОВ «Свалява-Міськбуд» виконувалися аварійні роботи, значив, що виконувало будівельні роботи у чіткій відповідності до відкорегованої проектно-кошторисної документації, а отже і порушення зазначені відповідачем не мали місця, що в свою чергу свідчить про відсутність складу адміністративного правопорушення , передбаченого ч. 1 ст. 96 КУпАП.

Ухвалою Свалявського районного суду від 22.03.2022 року замінено відповідача з Управління ДАБК Виконавчого комітету Ужгородської міської ради на Виконавчий комітет Ужгородської міської ради (а.с.138)

Сторони в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином. У відзиві на позов відповідач просив розглянути справу у відсутності їх представника.

Позивач надав заяву про розгляд справи за його відсутності (а.с.107).

У відзиві на позов первісний відповідач просив розглянути справу у відсутності їх представника, закмінений представник позивача надав заяву про розгляд справи у відсутності представника, пояснення надані у відзиві 15.12.2021 року підтримують повністю (вх. № 9563 від 23.12.2021 року) (а.с. 88, 97,125) .

Згідно вимог ч. 4 ст. 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Справа розглядається, у відповідності до ч. 5 ст. 262 КАС України, за наявними у справі матеріалами.

Суд, з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, доходить до наступного висновку.

Спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, КУпАП, Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 № 877-V, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI, Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14.10.1994 № 208/94-ВР, Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою КМУ від 23.05.2011 № 553, Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженим постановою КМУ від 06.04.1995 № 244 (у редакції постанови КМУ від 16.09.2021 № 958 ).

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом, зокрема, контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації.

Згідно ст. 41 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно ч. 1, 2, 5 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки. На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою. Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

У відповідності до пункту 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 за №553 (надалі Порядок), державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю фіксування процесу проведення перевірки здійснюється з використанням фото, аудіо- та відеотехніки.

Судом встановлено, що постановою № 109 по справі про адміністративне правопорушення від 29.10.2021 року ОСОБА_1 винним у вчиненні правопорушення передбаченого ч.1 ст.96 та накладено штраф у сумі 3 400,00 гривень (а.с. 7-9).

Як вбачається з постанови, суть правопорушення полягає в тому, що ОСОБА_1 порушено затверджену проектну документацію виконану ТОВ «Закарпатпроектреконструкція» шифр № 624-РД-2019, ст..9 та абз.5, ч.1, ст.27 ЗУ «Про архітектурну діяльність» та п.7.1.6, п.7.10.16 ДБН В.1.1-12-2014 «Будівництво в сейсмічних районах України».

Згідно п.7.1.6 ДБН В.1.1-12-2014 «Будівництво в сейсмічних районах України», антисейсмічні шви повинні розділяти будівлю за всією висотою. У фундаментах також рекомендується влаштовувати антисейсмічні шви. Пунктом 7.10.16 передбачено, що перемички повинні замуровуватися в кладку на глибину не менше ніж 350 мм. При ширині прорізу до 1,5 м допускається замуровування перемичок на 250 мм.

Однак, в оскаржуваній постанові взагалі не вказано інформації щодо антисейсмічних швів та перемичок, з огляду на це не зрозумілим є висновок відповідача щодо порушення позивачем п.7.1.6 та п.7.10.16 ДБН В.1.1-12-2014 «Будівництво в сейсмічних районах України».

З матеріалів справи вбачається, що позивач - ОСОБА_1 , наказом директора ТОВ «Свалява-Міськбуд» №02 від 16.01.2020 року був закріплений відповідальним виконавцем робіт на об`єкті «Реконструкція їдальні під стоматологічний факультет УжНУ по вул.Університетській, 6 в м.Ужгород» (а.с. 83-89).

Згідно графіку проведення планових перевірок Управління державного архітектурного-будівельного контролю Ужгородської міської ради на 2021 рік, об`єкт будівництва «Реконструкція їдальні під стоматологічний факультет УжНУ по вул.Університетській, 6 в м.Ужгород» відноситься до об`єктів із середніми наслідками СС2 (а.с.90-93).

У відповідності до пункту 6 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 за №553 (надалі Порядок), перевірки на об`єкті будівництва здійснюються за такими напрямами з урахуванням класу наслідків (відповідальності) будівель та споруд, а саме: для об`єктів із середніми наслідками СС2 - відповідність вихідним даним і будівельним нормам з пожежної безпеки, доступності для маломобільних груп населення, забезпечення надійності та конструктивної безпеки об`єкта, внутрішнього та зовнішнього інженерного обладнання.

Відповідачем під час проведення планової перевірки встановлено, що підрядником ТОВ «Свалява-Міськбуд» та субпідрядником ПП «Стальконвест» будівельні роботи виконано з суттєвим відхиленням від затвердженої проектно-кошторисної документації та що в частині залізобетонних конструкцій (сходові марші, колони, ригелі, балки) бетонна суміш укладена з порушенням технологій в результаті чого присутні раковини в конструкціях і місцями відсутній розчин.

Підпункт 9 пункту 11 Порядку Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право: вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій.

Відповідачем не аргументовано та не надано доказів на підставі яких він дійшов висновку, що бетонна суміш укладена з порушенням технологій, не зазначено які саме технології взято за основу і в чому виражалося таке порушення, як і не надано доказів наявності раковин в конструкціях, чи відсутності в окремих місцях розчину.

Крім того, позивач стверджує, що будівництво «Реконструкція їдальні під стоматологічний факультет УжНУ по вул.Університетській, 6 в м.Ужгород» здійснювалося відповідно до проектно-кошторисної документації наданої замовником, жодних відхилень не було, а при винесенні оскаржуваних постанов відповідачем не було взято до уваги, що проводилися аварійні роботи (в ході яких виникла обґрунтована необхідність в розробці нових проектних рішень) та відкориговану проектно-кошторисну документацію та не враховано заперечення позивача відносно даного факту.

Державний комітет будівництва, архітектури та житлової політики України в своєму листі N7/7-540 від 06.06.2001 року «Щодо способів виконання ремонтних робіт, складу проектно-кошторисної документації та особливостей визначення вартості ремонтно-будівельних робіт з поточного та капітального ремонтів (в тому числі непередбачуваних ремонтів, що виникають при аварійних ситуаціях», зазначив, що стосується питань оформлення документації при виконанні невідкладних протиаварійних або аварійно-відновлювальних робіт, то розрахунки за виконані роботи за формами N КБ-2в, N КБ-3 уточнюються за кошторисною документацією до робочого проекту (робочої документації), яка може складатись як під час виконання, так і після завершення зазначених робіт.

Пунктом 4.1 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України № 45 від 16.05.2011 (далі - Порядок №45) встановлено, що завдання на проектування об`єктів будівництва складається з урахуванням вимог державних будівельних норм ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» і затверджується замовником за погодженням із генпроектувальником (проектувальником).

У пункті 9 Порядку №45 передбачено, що проектна документація на будівництво об`єктів розробляється з урахуванням вимог містобудівної документації, вихідних даних на проектування та дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, нормативно-правових актів з охорони праці, державних стандартів і правил, у тому числі вимог доступності для осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення (вимоги щодо створення доступності для осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення зазначаються в проектній документації окремим розділом).

За приписами пункту 4.8 ДБН «А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» проектна документація має бути розроблена з урахуванням усіх документів будівельних норм та стандартів, чинних на час її передачі у виробництво.

З аналізу вищенаведених правових норм слідує, що чинне законодавство не містить вимоги щодо погодження розробленої проектної документації з боку державних органів та органів місцевого самоврядування. Проте до замовника та проектувальника висуваються вимоги щодо добросовісного виконання ними проектних робіт щодо об`єкта будівництва, які зокрема полягають і в обов`язковому врахуванні будівельних норм, державних стандартів і правил. В протилежному випадку, у разі виявлення контролюючим органом відповідних порушень як проектувальник, так і замовник можуть нести відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до правового висновку ВСУ викладеного в постанові від 27.01.2020 року, справа №809/772/16 - «саме проектна організація контролює і в кінцевому рахунку відповідає за те, щоб документація, що передається замовнику, відповідала законодавству».

Згідно ч.4 Постанови КМУ № 668 від 01.08.2005 року «Про затвердження Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві» - за договором підряду підрядник зобов`язується за завданням замовника на свій ризик виконати та здати йому в установлений договором підряду строк закінчені роботи (об`єкт будівництва), а

замовник зобов`язується надати підряднику будівельний майданчик (фронт робіт), передати дозвільну документацію, а також затверджену в установленому порядку проектну документацію (у разі, коли цей обов`язок повністю або частково не покладено на підрядника), прийняти від підрядника закінчені роботи (об`єкт будівництва) та оплатити їх.

Відповідно до ст.875 ЦК України, за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх. Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта. До договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.

Згідно ч.1-3 ст.877 ЦК України, підрядник зобов`язаний здійснювати будівництво та пов`язані з ним будівельні роботи відповідно до проектної документації, що визначає обсяг і зміст робіт та інші вимоги, які ставляться до робіт та до кошторису, що визначає ціну робіт.

Відповідно до ст.31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» право на розробку, внесення змін до проектної документації будівництва належить замовнику, на якого і повинна покладатися відповідальність за здійснення будівництва на підставі проектної документації, що не в повній мірі відповідає будівельним нормам, державним стандартам і правилам.

У відповідності до вимог п.33 Порядку виконання будівельних робіт № 466, у разі коли право на будівництво об`єкта передано іншому замовникові або змінено генерального підрядника чи підрядника (якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників), а також у разі, коли здійснюється коригування проектної документації, замовник протягом трьох робочих днів повідомляє про такі зміни відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю з поданням засвідчених у встановленому порядку копій документів, що підтверджують зазначені зміни.

З аналізу зазначених норм законодавства випливає, що саме замовник передає затверджену в установленому порядку проектну документацію та має право на внесення змін до такої і відповідно на останнього покладається відповідальність за здійснення будівництва на підставі проектної документації, що не в повній мірі відповідає будівельним нормам, державним стандартам і правилам.

Відповідно до ч.1 ст. 1, ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» технічний нагляд - здійснення замовником контролю за дотриманням проектних рішень та вимог державних стандартів, будівельних норм і правил, а також контролю за якістю виконаних робіт та їх обсягами під час будівництва або зміни (у тому числі шляхом знесення) об`єкта містобудування. Під час будівництва об`єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд. Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат. У разі виявлення відхилень від проектних рішень, допущених під час будівництва об`єкта архітектури, та відмови підрядника щодо їх усунення особа, яка здійснює авторський або технічний нагляд, повідомляє про це замовника і орган державного архітектурно-будівельного контролю для вжиття заходів відповідно до законодавства. Порядок проведення авторського і технічного наглядів установлюється Кабінетом Міністрів України.

Отже, законодавством передбачено, що у разі виявлення відхилень від проектних рішень, допущених під час будівництва об`єкта архітектури, та відмови підрядника щодо їх усунення особа, яка здійснює технічний нагляд, повідомляє про це замовника і орган державного архітектурно-будівельного контролю для вжиття заходів відповідно до законодавства.

Згідно п. 2, 5 - 7 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України 11.07.2007 року № 903, технічний нагляд забезпечує замовник (забудовник) протягом усього періоду будівництва об`єкта з метою здійснення контролю за дотриманням проектних рішень та вимог державних стандартів, будівельних норм і правил, а також контролю за якістю та обсягами робіт, виконаних під час будівництва або зміни (зокрема шляхом знесення) такого об`єкта. Особи, що здійснюють технічний нагляд: 1) проводять перевірку: наявності документів, які підтверджують якісні характеристики конструкцій, виробів, матеріалів та обладнання, що використовуються під час будівництва об`єкта, - технічного паспорта, сертифіката, документів, що відображають результати лабораторних випробувань тощо; відповідності виконаних будівельно-монтажних робіт, конструкцій, виробів, матеріалів та обладнання проектним рішенням, вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил, технічних умов та інших нормативних документів; відповідності обсягів та якості виконаних будівельно-монтажних робіт проектно-кошторисній документації; виконання підрядником вказівок і приписів, виданих за результатами технічного нагляду, державного архітектурно-будівельного контролю та державного нагляду; 2) ведуть облік обсягів прийнятих і оплачених будівельно-монтажних робіт, а також будівельно-монтажних робіт, виконаних з недоліками; 3) проводять разом з підрядником огляд та оцінку результатів виконаних робіт, у тому числі прихованих, і конструктивних елементів; 4) повідомляють підряднику про невідповідність виробів, матеріалів та обладнання вимогам нормативних документів; 5) оформляють акти робіт, виконаних з недоліками; 6) беруть участь у проведенні перевірки: робочою комісією якості окремих конструкцій і вузлів, будівельно-монтажних робіт усіх видів, відповідності змонтованого спецобладнання, устатковання і механізмів технічним умовам; органами державного нагляду та архітектурно-будівельного контролю; 7) виконують інші функції, пов`язані з технічним наглядом на відповідному об`єкті.

З аналізу наведених норм законодавства можна зробити висновок, що ОСОБА_1 , який був закріплений підрядником, як відповідальний виконавець робіт на об`єкті «Реконструкція їдальні під стоматологічний факультет УжНУ по вул.Університетській, 6 в м.Ужгород» не здійснював технічний нагляд, а отже до його компетенції не входить контроль за дотриманням проектних рішень та вимог державних стандартів, будівельних норм і правил, а також контролю за якістю та обсягами робіт, виконаних під час будівництва або зміни (зокрема шляхом знесення) такого об`єкта.

Матеріали справи не містять доказів, що особою відповідальною за технічний нагляд на об`єкті будівництва виявлено відхилення від проектних рішень, допущених під час будівництва об`єкта архітектури, та відмови підрядника щодо їх усунення, так само як і не містять доказів повідомлення замовника і орган державного архітектурно-будівельного контролю про виявлені відхилення, для вжиття заходів відповідно до законодавства, що в свою чергу свідчить про ведення підрядником (позивач є відповідальним виконавцем робіт) будівництва відповідно до наданої замовником проектної документації.

Разом з цим, ні позивачем не надано відкоригованої проектної документації, ні відповідачем - проектної документації по якій проводилася перевірка, так само як і не надано останнім матеріалів фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото, аудіо- та відеотехніки, з яких можливим було б встановити факт порушення, а в силу частини 3 статті 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Позивачем наведено ряд обставин, якими він обґрунтовує свою непричетність до вчинення даного адміністративного правопорушення та порушення відповідачем норм процесуального та матеріального права. В суду не виникає сумніву щодо достовірності цих обставин, які належним чином не заперечені відповідачем.

Крім цього, відповідачем порушено саму процедуру проведення перевірки.

Згідно Пункт 12 Порядку, посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку, зокрема електронного кабінету, або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

Разом з цим відповідачем не надано, та матеріали справи не містять, жодного належного та допустимого доказу про направлення позивачу повідомлення про проведення планової перевірки, що в свою чергу є порушенням Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та відповідно самої процедури проведення перевірки.

Як вбачається з наданої відповідачем копії наказу № 126 від 27.09.2021 року «про направлення для проведення планової перевірки», позивачу надано таку 08.10.2021 року, тобто по закінченню перевірки.

Відповідно до п. 17, п. 22 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт. Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Згідно зі ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 251, ст. 280 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Разом з тим, відповідно до пунктів 2, 5, 6 Порядоку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 року № 244, справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», розглядаються такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад. Накладення на суб`єкта містобудування штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності не звільняє від відповідальності, передбаченої Кодексом України про адміністративні правопорушення, посадових осіб такого суб`єкта, до службових обов`язків яких належить забезпечення дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Штраф за правопорушення може бути накладено на суб`єкта містобудування протягом шести місяців з дня виявлення правопорушення, але не пізніше ніж через три роки з дня його вчинення.

Зміст постанови повинен відповідати вимогам, встановленим статтями 283, 284 КУпАП. В ній, зокрема, необхідно зазначити докази, на яких базується висновок про вчинення особою адміністративного правопорушення. Відповідач таких доказів в оскаржуваній постанові не зазначив.

Відповідно до статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин, (частина 2 статті 77 КАС України).

Відповідно до ч. 1 ст. 9, ст. 10 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Відповідачем не спростовано твердження позивача, що будівництво здійснювалося відповідно до відкоригованої проектно-кошторисної документації наданої замовником, що в свою чергу свідчить про відсутність умислу в діях позивача та наявності протиправної, винної (умисної або необережної) дії чи бездіяльності.

Суд звертає увагу на те, що особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише у тому разі, якщо її вину у вчиненні правопорушення буде доведено поза розумним сумнівом, на підставі належних та допустимих доказів із дотриманням встановленої законом процедури.

Відповідно до ст. 245 КУпАП України, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

У своїх численних рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував на тому, що дотримання органами державної влади або уповноваженими службовими особами встановленої законом процедури притягнення особи до юридичної відповідальності є невід`ємним елементом права особи на справедливий суд констатованого у ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а отже будь-яке відхилення від встановленого порядку є порушенням та не може гарантувати застосування до особи справедливих правових заходів закладених в нормах чинного законодавства.

З огляду на кількість та характер допущених відповідачем процесуальних порушень при винесенні оскаржуваної постанови, а також відсутність доказів які б доводили наявність в діях позивача складу адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст.96 КУпАП, така постанова не може вважатись законною.

Одна тільки постанова про притягнення позивача до адміністративної відповідальності не є беззаперечним доказом вчинення ним правопорушення, оскільки саме по собі описання адміністративного правопорушення не може бути належним доказом вчинення особою такого порушення. Така постанова по своїй правовій природі є рішенням суб`єкта владних повноважень щодо наслідків розгляду зафіксованого правопорушення, якому передує фіксування цього правопорушення.

Відповідна позиція викладена в постанові Верховного суду від 26.04.2018 року у справі № 338/1/17, № рішення 73700340, головуючий Стрелець Т.Г.

Відповідно до пункту 3 ч.3 ст.286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Таким чином, у судовому засіданні не доведено наявність у діях позивача складу адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст.96 КупАП, а тому постанова №109 від 29.10.2021 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 підлягає скасуванню.

Керуючись ст.ст. 2, 77, 241-246, 255, Кодексу адміністративного судочинства України, ст.ст. 251, 288, 289, 293 Кодексу України про адміністративні правопорушення, ст.19 Конституції України, ст.ст.7, 41 Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року №3038-VI, Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14 жовтня 1994 року №208/94, Порядком здійснення державного архітектурно - будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553, суд -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови №109 від 29.10.2021 року про визнання ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст.96 КУпАП - задоволити повністю.

Постанову № 109 від 29.10.2021 року про визнання ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст.96 КУпАП та накладення штрафу у сумі 3 400,00 гривень винесену начальником управління державного архітектурно-будівельного контролю Зотовою Олександрою Сергіївною - визнати протиправною та скасувати.

Справу про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.96 КУпАП щодо ОСОБА_1 закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Головуючий П.І.Уліганинець