Справа № 380/16875/21
Суддя: Кухар Наталія Андріївна
Дата ухвалення: 2022-03-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

31 березня 2022 року

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Кухар Н.А.

секретаря судового засідання Малісевич М.В.

за участю:

представника позивача Бердер С.В.

представника відповідача Войтків З.Б.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Львові заяву представника позивача про поновлення строку звернення до суду та заяву представника відповідача про залишення позову без розгляду у справі за позовом Комунального підприємства «Дрогобичводоканал» Дрогобицької міської ради Львівської області до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправними і скасування податкових повідомлень-рішень,-

в с т а н о в и в:

Комунальне підприємство «Дрогобичводоканал» Дрогобицької міської ради Львівської області (82100, Львівська область, м. Дрогобич, вул. Федьковича, 11) звернулося в суд з позовом до Головного управління ДПС у Львівській області (79003, м. Львів, вул. Стрийська, 35) про визнання протиправними і скасування податкових повідомлень-рішень.

Ухвалою суду від 07 жовтня 2021 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження.

Протокольною ухвалою суду від 21 грудня 2021 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 15 березня 2022 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення вказаних недоліків шляхом надіслання на адресу суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення з адміністративним позовом до суду та доказів на підтвердження поважності причин його пропуску суду.

Представник позивача через систему «Електронний суд» подав заяву про поновлення строку звернення до суду. В обґрунтування пропущення строку звернення до суду вказує на те, що на момент винесення відповідачем оскаржуваних повідомлень рішень існувала усталена практика Верховного Суду щодо процедури оскарження. Однак у постанові від 26.11.2020 року Верховний Суд відступив від висновку про застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в постанові Верховного Суду від 03.04.2020 року у справі №540/2576/18, в частині того, що строк для звернення платника податків із позовом до адміністративного суду становить 1095 днів з дня отримання платником податків рішення, що оскаржено. Викладена у вищезазначеній постанові, правова позиція стосується строку звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення рішення у випадку використання платником податків процедури адміністративного оскарження цього рішення. Однак, у цій справі процедуру адміністративного оскарження позивач не використовував, а тому в межах строку у 1095 днів подав цей позов без порушення строку. Зазначає, що зміна сталої судової практики, яка відбулася в бік тлумачення норм права щодо застосування коротших строків звернення до суду може розглядатися судами як поважна причина при вирішенні питання поновлення строків звернення до суду в податкових правовідносинах, які виникли та набули характеру спірних до зміни такої судової практики.

В судовому засіданні 31 березня 2022 року представник позивача заяву про поновлення строку звернення до суду підтримав.

Представник відповідача просила позов Комунального підприємства «Дрогобичводоканал» Дрогобицької міської ради Львівської області залишити без розгляду у зв`язку з пропущенням строку звернення до суду.

Заслухавши думку сторін, розглянувши заяву представника позивача про поновлення строку звернення до суду та заяву представника відповідача про залишення позову без розгляду, суд зазначає наступне

Відповідно до ч.1 ст.122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналась або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

КАС України передбачає можливість установлення іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, а також спеціального порядку обчислення таких строків. Такі спеціальні строки мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним строком звернення до адміністративного суду, визначеним частиною другою статті 122 цього Кодексу, а також скороченими строками, визначеними частиною четвертою статті 122 КАС України.

Спеціальною нормою, яка встановлює порядок оскарження рішень контролюючих органів, є стаття 56 ПК України. З її змісту вбачається, що у платника податків є право розсуду в обранні адміністративного та/або судового порядку оскарження такого рішення після його отримання. Обрання платником податків в першу чергу адміністративного порядку оскарження рішення не виключає можливості надалі звернутися до суду з відповідним позовом, що визнається досудовим порядком вирішення спору. Водночас якщо після отримання рішення контролюючого органу платник податків звертається до суду з позовом, його право на адміністративне оскарження такого рішення втрачається.

Відповідно до абзаців 1-3 пункту 56.18 статті 56 Податкового кодексу України, з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення. Рішення контролюючого органу, оскаржене в судовому порядку, не підлягає адміністративному оскарженню. Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору.

Статтею 102 Податкового кодексу України передбачено строк давності тривалістю 1095 днів (2555 днів у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу).

Таким чином, вказані вище положення Податкового кодексу України передбачають, що строк для звернення платника податків до адміністративного суду із позовом про скасування податкового повідомлення-рішення або іншого рішення контролюючого органу становить 1095 днів (2555 днів у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу) і обчислюється з дня отримання платником податків такого рішення.

Суд звертає увагу на висновки зазначені в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 27 січня 2022 року у справі №160/11673/20 (адміністративне провадження №К/9901/30170/21).

Так, Верховний Суд зазначив, що спірним у справі було питання дотримання позивачем строку звернення до суду з позовом про визнання протиправним і скасування податкових повідомлень-рішень у разі, коли платником податків не проводилася процедура адміністративного оскарження таких рішень як досудового порядку вирішення спору.

Щодо тривалості строку звернення до суду у випадку судового оскарження податкових повідомлень-рішень (рішень про застосування штрафних санкцій) без використання досудового порядку вирішення спору, яке продемонстровано у низці постанов Верховного Суду, зокрема від 3 квітня 2018 року у справі №826/5325/17, від 23 травня 2018 року у справі №803/728/17, від 18 червня 2018 року у справі № 805/1146/17-а, та зводилось до наявності у платника податків права на звернення до суду з таким позовом протягом встановлених пунктом 102.1 статті 102 ПК України 1095 днів з моменту отримання такого рішення.

З метою забезпечення єдиної правозастосовчої практики під час судового розгляду відповідних спорів у справах, у яких позивачами не використовувалась процедура адміністративного оскарження рішень податкового органу про нарахування грошових зобов`язань, та у розвиток правового підходу, викладеного у постанові Верховного Суду від 26 листопада 2020 року у справі № 500/2486/19, судова палата відступає від висновку Верховного Суду, викладеного у постановах від 3 квітня 2018 року у справі №826/5325/17, від 23 травня 2018 року у справі №803/728/17, від 18 червня 2018 року у справі №805/1146/17-а та вважає за необхідне сформулювати такий правовий висновок.

Процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження) визначається частиною другою статті 122 КАС України становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Судова палата вважає, що такий висновок не суперечить пункту 56.18 статті 56 ПК України, який закріплює право на звернення до суду з позовом у будь-який момент після отримання такого рішення, але при реалізації цього права має враховуватися строк давності.

Таким чином, строк звернення до суду з позовом про визнання протиправним і скасування податкових повідомлень-рішень, зокрема, у випадку судового оскарження податкових повідомлень-рішень без використання досудового порядку вирішення спору, визначається частиною першою статті 122 КАС України і становить шість місяців з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Щодо твердження представника позивача, що на момент винесення оскаржуваних податкових повідомлень рішень існувала усталена практика процедури оскарження, яка становила 1095 днів з дня отримання, суд зазначає наступне.

Позивач - Комунальне підприємство «Дрогобичводоканал» Дрогобицької міської ради звернувся до суду з позовом 30 вересня 2021 року, тобто після зміни судової практики, яка відбулася в бік тлумачення норм права щодо застосування коротших строків звернення до суду (офіційне оприлюднення постанови від 26 листопада 2020 року у справі №500/2486/19 Верховним Судом відбулося 10 грудня 2020 року). У заяві про поновлення строку звернення до суду позивач навів доводи про неможливість застосування до спірних правовідносин висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 26 листопада 2020 року у справі № 500/2486/19.

При вирішенні питання про поновлення строку, в межах кожної конкретної справи, суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку із: тривалістю строку, який пропущено; поведінкою сторони протягом цього строку; діями, які він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду та оцінювати їх в сукупності.

Зокрема, питання наявності підстав вважати поважними причини пропуску строку звернення до суду з позовом, які пов`язані зі зміною правової позиції Верховного Суду з цього питання було предметом дослідження Верховним Судом у справі № 640/11650/21, за наслідками касаційного розгляду якої було ухвалено постанову від 23 вересня 2021 року. У цій постанові суд касаційної інстанції зазначив, що у перехідний період для забезпечення реалізації права особи на звернення до суду у вказаних умовах їй має бути забезпечений певний розумний строк, достатній для формулювання правової позиції і вчинення дій з підготовки відповідного позову та його подання до суду. Тобто, новий підхід Верховного Суду у питанні визначення строку звернення до суду з позовами може застосовуватися для нових позовів, поданих після ухвалення постанови від 26 листопада 2020 року, однак, при вирішенні питання поновлення строку звернення з позовом істотне значення мають такі обставини: строк, який сплинув після зміни судової практики і до моменту звернення до суду з позовом; причини, які заважали звернутися до суду з позовом у максимально короткий термін після зміни судової практики; чи є підставі вважати, що позивачем було допущено необґрунтовані зволікання

Також, Велика Палата Верховного Суду в постанові від 30 січня 2019 року у справі №755/10947/17, вказала, що суди під час вирішення тотожних спорів мають враховувати саме останню правову позицію.

Як встановлено судом з матеріалів справи, після зміни судової практики та офіційного оприлюднення постанови від 26 листопада 2020 року у справі №500/2486/19 - 10 грудня 2020 року позивач звернувся до суду після сплину більш як дев`ять місяців, що суд розцінює як необґрунтоване зволікання, обставин, які б слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду позивач не зазначає.

Разом з цим, подання позовної заяви за відсутності належного обґрунтування причин зволікання із оскарженням спірних рішень матиме наслідком порушення принципу правової визначеності, що є неприпустимим з огляду на принципову позицію Європейського Суду з прав людини у цьому питанні.

В той же час, поважними причинами несвоєчасного звернення з позовом до суду визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Проте, Комунальним підприємством «Дрогобичводоканал» Дрогобицької міської ради Львівської області не надано жодних належних та допустимих доказів, які б свідчили про існування об`єктивних та поважних причин, які зумовили несвоєчасне звернення до суду, а тому у задоволенні клопотання про поновлення строку звернення до суду слід відмовити.

Відтак, суд вважає обґрунтованим клопотання відповідача про залишення позову без розгляду, у зв`язку із пропуском строку звернення позивачем до суду.

Керуючись ст. ст. 122, 123, 240. 248, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання представника Комунального підприємства «Дрогобичводоканал» Дрогобицької міської ради Львівської області про поновлення строку звернення до суду відмовити.

Клопотання представника Головного управління ДПС у Львівській області про залишення позову без розгляду задоволити.

Позов Комунального підприємства «Дрогобичводоканал» Дрогобицької міської ради Львівської області до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправними і скасування податкових повідомлень-рішень від 07.08.2019 року №, від 17.10.2019 року № , від 14.11.2019 року №, від 21.01.2020 року№4, від 17.02.2020 року №, від 25.03.2020 року №, від 27.04.2020 року №, від 19.05.2020 року №, від 27.05.2020 року №, від 18.08.2020 року №, від 24.09.2020 року №, від 22.10.2020 року №, від 13.11.2020 року №, від 15.12.2020 року № залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили в порядку та в строки, передбачені ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції порядку та в строки, передбачені ст.ст. 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України

Повний текст ухвали складено 04.04.2022 року.

Суддя Кухар Н.А.