Справа № 580/1626/22
Суддя: Анжеліка БАБИЧ
Дата ухвалення: 2022-04-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

01 квітня 2022 року справа № 580/1626/22 м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд одноособово у складі головуючої судді Бабич А.М., розглянувши в залі суду в спрощеному письмовому провадженні клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи за її позовом до Монастирищенського районного суду Черкаської області про визнання протиправними дій і зобов`язання вчинити дії,

УСТАНОВИВ:

15.03.2022 у Черкаський окружний адміністративний суд надійшов позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) (далі - позивач) до Монастирищенського районного суду Черкаської області (19100, Черкаська обл., місто Монастирище, вулиця Соборна, будинок 98; ) (далі - відповідач) про:

визнання протиправними дій щодо відмови надати публічну інформацію на її інформаційний запит від 03.03.2022, яка міститься в листі від 11.03.2022 №1.21/4/2022;

зобов`язання відповідача надати їй відповідь на інформаційний запит від 03.03.2022, а саме інформацію про повний перелік документів, надісланих 03.03.2022, та надати їх копії у форматі pdf на електронну скриньку;

стягнути на її користь моральну шкоду в сумі 10000 грн (десять тисяч гривень).

В обґрунтування позову зазначено, що відповідач всупереч вимог закону не надав інформацію на запит позивача.

Ухвалою суду від 21.03.2022 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та вирішено здійснювати розгляд справи правилами спрощеного провадження.

31.03.2022 на адресу суду надійшло повідомлення про відсутність матеріалів у електронній справі, до якого додано клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи. Позивачка просить забезпечити їй можливість брати особисто участь у судовому засіданні (далі - Клопотання). Обґрунтовуючи посилається на ст.64 Конституції України, що конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України. В умовах воєнного або надзвичайного стану можуть встановлюватися окремі обмеження прав і свобод із зазначенням строку дії цих обмежень. Не можуть бути обмежені права і свободи, передбачені статтями 24, 25, 27, 28, 29, 40, 47, 51, 52, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63 Конституції. Законом України від 24.02.2022 №2102 затверджено Указ Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб в Україні введено воєнний стан.

Ознайомившись із матеріалами позову, оцінивши доводи Клопотання, суд дійшов висновку про його необґрунтованість з огляду на таке.

Згідно з ч.5 ст.12 Кодексу про адміністративне судочинство України (далі - КАС України) умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Відповідно до ч.4 ст.12 КАС України виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917 - 1991 років".

Наявності обставин і фактів щодо складності судової справи не встановлено.

Відповідно до ч.2 ст.12 КАС України спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Згідно з ч.3 вказаної статті загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Частина 5 статті 262 КАС України встановлює, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї зі сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. При цьому, клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву (ч.7 ст.262 КАС України).

Суд згідно з ч.6 вказаної статті може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін:

1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу;

2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Тобто, письмова форма судового розгляду справи не свідчить про позбавлення особи права на судовий захист.

Вказаний спір не відноситься до категорії спорів, визначених ст.263 КАС України.

Постановою Кабінету Міністрів України (далі - КМУ) від 17 лютого 2021 року №104 затверджені зміни до постанови КМУ від 9 грудня 2020 року №1236 "Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", зокрема з 19 грудня 2020 року до 30 квітня 2021 року на території України продовжено дію карантину. Постановою КМУ №405 внесені зміни до розпорядження КМУ "Про переведення єдиної державної системи цивільного захисту у режим надзвичайної ситуації" від 25.03.2020 № 338 та постанови КМУ "Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" від 09.12.2020 № 1236. Ці зміни продовжують дію на території України режиму надзвичайної ситуації та карантину до 30 червня 2021 року. 16.06.2021 Кабінет Міністрів України постановою від 16.06.2021 №611 продовжив карантин в Україні до 31 серпня 2021 року. Постановою КМУ від 22.09.2021 № 981 дію карантину продовжено до 31.12.2021. Постановою Кабміну від 15.12.2021 №1336 внесено зміни до постанови від 09.12.2020 №1236 "Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" продовжено дію адаптивного карантину на території України до 31 березня 2022 року. Кабінет Міністрів України постановою від 23.02.2022 №229 вніс зміни до Постанови КМУ від 09.12.2020 №1236, якими продовжено термін дії карантину та обмежувальних протиепідемічних заходів в Україні для запобігання розповсюдженню COVID-19 із 31 березня до 31 травня 2022 року.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні" (далі - Указ №64/2022), затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-IX, введено в Україні воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Відповідно до п.2 Указу №64/2022 військовому командуванню (Генеральному штабу Збройних Сил України, Командуванню об`єднаних сил Збройних Сил України, командуванням видів, окремих родів військ (сил) Збройних Сил України, управлінням оперативних командувань, командирам військових з`єднань, частин Збройних Сил України, Державної прикордонної служби України, Державної спеціальної служби транспорту, Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, Національної гвардії України, Служби безпеки України, Служби зовнішньої розвідки України, Управління державної охорони України) разом із Міністерством внутрішніх справ України, іншими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування запроваджувати та здійснювати передбачені Законом України "Про правовий режим воєнного стану" заходи і повноваження, необхідні для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави.

На засіданні 15 березня Верховна Рада ухвалила Закон про затвердження Указу Президента України №133/2022 від 14.03.2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні". Указом передбачено продовження строку дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб.

Внаслідок викладеного на час вирішення цієї справи в Україні діють особливі умови щодо переміщення та перебування осіб, що вимагають забезпечення створення умов для їх фізичної захисту та безпеки. Суд врахував місцезнаходження сторін на території, що зі значною інтенсивністю протягом всього запровадженого воєнного стану перебуває під загрозою повітряної тривоги. Періодичність оголошених повітряних тривог у Черкаській області дають підстави для висновку щодо ризикованості переміщення осіб до мцсцезнаходження суду та іноді унеможливлення проведення відкритих судових засідань протягом їх дії.

Проведення відкритих судових засідань в інших, аніж зали відповідного суду приміщеннях на дату розгляду Клопотання чинним процесуальним законом не передбачено.

Статтею 3 Конституції України встановлено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Тому діяльність органів державної влади не повинна створювати загрозу життю та здоров`ю людей.

Суд врахував та акцентує увагу сторін, що усні пояснення особи не є засобом доказування. Зокрема, згідно зі ст.72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами:

1) письмовими, речовими і електронними доказами;

2) висновками експертів;

3) показаннями свідків.

Відповідно до ч.ч.1-2 ст.159 КАС України при розгляді справи судом за правилами загального позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Зазначене кореспондується з вимогами ч.2 ст.9 КАС України, згідно з якою суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Позивачка не зазначила жодного обгрунтованого доводу щодо необхідності проведення судового розгляду справи у відкритому судовому засіданні з викликом сторін з урахуванням викладених вище обставин і фактів, не вказала підстав, наявність яких може свідчити про неможливість об`єктивного та справедливого вирішення спору правилами спрощеного провадження без такого виклику, не пояснила суду, які обставини та факти можуть мати складність у розумінні чи з`ясуванні для суду.

Кількість учасників спору невелика. Викладені підстави позову свідчать про необхідність з`ясування фактичних обставин спору з письмових доказів, адже встановленню підлягають факти щодо відмови надати інформацію на інформаційний запит від 03.03.2022 та оцінка їх обгрунтованості, що можливо з`ясувати виключно з письмових доказів. Клопотання про призначення експертизи або виклик для допиту свідків суду не надходили та відсутня доцільність їх призначення. Крім того, зважаючи, що на предмет спору, передумови та підстави виникнення спірних правовідносин, пріоритетним є швидке вирішення спору.

Тому суд дійшов висновку про недоцільність судового розгляду справи у відкритому судовому засіданні з викликом сторін.

Отже, Клопотання не обгрунтоване та задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст.2-20, 44-49, 72-80,159, 259-263, 295 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

1. Відмовити повністю у задоволенні клопотання (вх. від 31.03.2022) ОСОБА_1 про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи за її позовом до Монастирищенського районного суду Черкаської області про визнання протиправними дій і зобов`язання вчинити дії.

2. Копії ухвали направити учасникам спору.

3. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Анжеліка БАБИЧ

Ухвала постановлена, складена в повному обсязі та підписана 01.04.2022.