Справа № 340/1967/22
Суддя: О.С. Петренко
Дата ухвалення: 2022-04-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

01 квітня 2022 року м. Кропивницький Справа № 340/1967/22

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Петренко О.С., розглянувши матеріали адміністративної справи

за позовом: ОСОБА_1

до відповідача-1: Кропивницької міської ради

до відповідача-2: Управління соціального захисту населення Подільської районної в м. Кропивницькому ради

про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовною заявою, в якій просить:

1)визнати неправочинними та незаконними дії відповідачів щодо виключення його з Єдиного автоматизованого реєстру, які мають право на пільги;

2) внести позивача до Єдиного автоматизованого державного реєстру осіб, які мають право на пільги з дати видачі посвідчення серії НОМЕР_1 від 03.06.1996 року учасника ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС в 1986 році;

3) встановити позивачу, починаючи з 03.06.1996 року пільги по сплаті вартості комунальних послуг у вигляді знижки по оплаті на 50 % вартості комунальних послуг;

4) стягнути з відповідачів, враховуючи ступінь вини кожного, вчинену йому моральну шкоду в розмірі 1604188,65 грн.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Отримавши адміністративний позов та перевіривши матеріали позовної заяви, вбачається, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 161 КАС України.

Згідно з ч. 2 ст.160 КАС України, позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до пунктів 4,5 ч.5 ст.160 КАС України, в позовній заяві, зокрема, зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

При цьому, необхідно зазначити, що відповідач має право на подання відзиву на позовну заяву, а отже має бути обізнаним відносно чого він має надавати таку заяву по суті справи.

Тобто, предмет позову має бути визначений чітко та конкретизовано в прохальній частині позовної заяви.

Отже визначитися з предметом спору має саме позивач, оскільки саме він є ініціатором судового процесу, а суд створює умови для реалізації ним процесуальних прав сторони спору.

Аналогічні висновки, викладені у постанові Верховного суду від 31.10.2018 року по справі №826/16958/17.

Позивачем в якості відповідачів визначено двох відповідачів Кропивницьку міську раду та Управління соціального захисту населення Подільської районної у м. Кропивницькому ради, однак позовні вимоги щодо кожного з них не розмежовано, що є порушенням п. 4 ч.5 ст.160 КАС України.

Встановлено, що 04.02.2022 року Кропивницькою міською радою розглянуто звернення позивача та надано відповідь, відповідно до якої роз`яснено, що для взяття на облік, як учасника ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС йому необхідно надати документи, які є підставою для надання відповідного статусу.

Завданням адміністративного судочинства полягає у захисті саме порушених прав особи в публічно-правових відносинах. При цьому звернення до суду із позовом щодо захисту порушеного права має індивідуальний характер.

З долученого до матеріалів справи листа встановлено, що позивачу надано вичерпну відповідь на його звернення. З огляду на викладене, позивачу слід уточнити яким чином порушено право позивача.

За змістом частин 1 та 2 статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду регламентовані статтею 123 КАС України, відповідно до частини першої якої, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

Таким чином, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відтак для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття дізнався та повинен був дізнатись .

Так, під поняттям дізнався необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Поняття повинен був дізнатися необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Так, позивач просить встановити пільги по сплаті вартості комунальних послуг починаючи з 1986 року, тоді як до суду з вказаними вимогами звертається лише 30.03.2022 року, з порушенням 6-місячного встановленого строку для звернення до суду з вказаними позовними вимогами.

Частиною 6 статті 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Позивачем такої заяви разом з доказами поважності причин пропуску строку звернення до суду подано не було.

Ставлячи вимогу про стягнення з відповідача на користь позивача моральної компенсації 1604188,65 гривень позивачем не надано належного розрахунку суми відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень та обґрунтованого розрахунку моральної шкоди, що не відповідає вимогам п.3 ч.5 ст.160 КАС України.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України (в редакції Закону від 03.10.2017р. №2147-VIII), суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом 5 днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху з встановленням строку для усунення недоліку.

Керуючись ст.ст. 160, 161, 169 КАС України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали суду.

Недоліки позовної заяви можуть бути усунуті шляхом надання до суду:

- уточнену позовну заяву, в якій чітко викласти позовні вимоги до кожного з відповідачів;

- зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги;

- розрахунок суми стягнення моральної шкоди та нормативне обґрунтування розміру моральної шкоди, що підлягає стягненню з відповідачів;

- клопотання про поновлення строку для звернення до суду з належними доказами поважності його пропуску.

Роз`яснити позивачам, що у разі не усунення вказаних недоліків позовної заяви у встановлений строк, остання буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду О.С. Петренко