Справа № 160/9483/19
Суддя: Бухтіярова Марина Миколаївна
Дата ухвалення: 2022-03-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 березня 2022 року Справа № 160/9483/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Бухтіярової М.М.
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) у місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради, за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних позовних вимог на предмет спору на стороні відповідача: ОСОБА_2 , про визнання протиправним та скасування припису, -
ВСТАНОВИВ:
30.09.2019 ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із адміністративним позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради (далі відповідач), третя особа, яка не заявляє самостійних позовних вимог на предмет спору на стороні відповідача: ОСОБА_3 , в якому (з урахуванням уточнення адміністративного позову від 16.10.2019) просить суд:
- визнати протиправним та скасувати припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 14.08.2019, прийнятий Управлінням Державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради, про невиконання власником домоволодіння ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , вимог припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03.07.2019, що є порушенням абз. 4 п.14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМ України від 23.05.2011 № 553.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.04.2020 у адміністративній справі №160/9483/19 у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_3 , про визнання протиправним та скасування припису відмовлено повністю.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 28.10.2020 апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.04.2020 в адміністративній справі №160/9483/19 залишено без змін.

Також, постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 28.10.2020 у справі здійснено заміну третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача, ОСОБА_3 її правонаступником ОСОБА_2 .

Верховним Судом постановою від 13.12.2021 касаційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково, скасовано рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.04.2020 та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 28.10.2020, справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.01.2022 дана адміністративна справа розподілена судді Бухтіяровій М.М.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.01.2022 справу №160/9483/19 прийнято до провадження та призначено до судового розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами, а також встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву.

Цією ж ухвалою суду на виконання постанови Верховного Суду від 13.12.2021 з метою повного і всебічного з`ясування обставин справи витребувано у відповідача - Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради докази вжиття заходів для реалізації права позивача бути присутнім під час здійснення повторної перевірки 14.08.2019, зокрема, щодо повідомлення його про проведення повторної перевірки.

Учасники справи належним чином повідомлені про судовий розгляд справи, що підтверджується матеріалами справи.

10.02.2022 відповідачем подано до суду додаткові пояснення, у якому зазначено про безпідставність та необґрунтованість позовних вимог. В обґрунтування додаткових пояснень відповідачем зазначено наступне. 03.07.2019 у відношенні ОСОБА_1 за результатами проведення позапланової перевірки було складено припис про усунення порушення вимог законодавства в сфері містобудування, будівельних норм, стандартів і правил, яким вимагалося до 07.08.2019 року усунути порушення ДБН Б.2.2-12-2018 «Планування і забудова територій», привести об`єкт у відповідність до вимог чинного законодавства, будівельних норм, стандартів і правил. Про виконання припису ОСОБА_1 повинен був повідомити управління в строк до 08.08.2019 року. Даний припис було направлено позивачеві засобами поштового зв`язку, що підтверджується чеком АТ «Укрпошта» від 03.07.2019 до списку №15119 згрупованих поштових відправлень листів рекомендованих, що містяться в матеріалах справи, та було отримано ним 06.07.2019, що підтверджується його підписом на рекомендованому повідомленні, що також міститься в матеріалах справи. Однак, позивачем не усунуті порушення ДБН Б.2.2-12-2018 «Планування і забудова територій» щодо приведення об`єкту у відповідність до вимог чинного законодавства, будівельних норм, стандартів і правил; не надано до управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради будь-якого повідомлення, зокрема, про виконання вимог вищевказаного припису. З огляду на п.17, п.23 Порядку №553, з метою перевірки виконання вимог припису від 03.07.2019 року 06.08.2019 було видано наказ № 423п та виписано направлення від 07.08.2019 за № 0353 про проведення позапланової перевірки на об`єкті містобудування, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , в період з 08.08.2019 по 14.08.2019 року. Відповідач звертає увагу суду, що дана перевірка була проведена з метою перевірки раніше виданого припису, який було складено за результатами перевірки та про яку позивач повідомлявся засобами електронного зв`язку та засобами поштового зв`язку, тобто належним чином. Щодо вжиття заходів для реалізації права позивача бути присутнім під час здійснення позапланової перевірки, зокрема, щодо повідомлення його про проведення позапланової перевірки виконання, відповідачем зазначено, що в приписі від 03.07.2019 року встановлений обов`язок позивача в строк до 07.08.2019 виконати його вимоги. Позапланова перевірка виконання вимог припису від 03.07.2019 року була призначена з 08 серпня по 14 серпня 2019 року, тобто наступного дня після закінчення терміну добровільного виконання припису. З огляду на те, що припис від 03.07.2019 було отримано позивачем 06.07.2019, позивачу було достеменно відомо про майбутню позапланову перевірку виконання вимог припису від 03.07.2019. Крім того, положеннями ст.41 Закону №3038-VI, Порядку 553 не передбачений обов`язок управління завчасно повідомляти суб`єктів містобудування про проведення позапланових перевірок. За таких обставин, позапланова перевірка виконання вимог припису здійснена на підставі та у спосіб, що передбачені законодавством України, тому підстави для задоволенні позову відсутні. Також, відповідачем зауважено, що об`єкт самочинного будівництва за адресою: АДРЕСА_1 , існує з 2014 року. Відносно позивача неодноразово складалися акти, протоколи про порушення вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності, він неодноразово притягувався до адміністративної відповідальності за дане самочинне будівництво, йому неодноразово видавалися приписи про усунення порушення вимог законодавства. Однак, позивач свідомо ігнорує вимоги закону. Крім того, дане незакінчене самовільне, не введене в експлуатацію будівництво було незаконне зареєстровано всупереч вимогам діючого законодавства в Єдиному державному реєстрі речових прав на нерухоме майно як закінчене будівництво і по даному факту відкрито кримінальну справу. З огляду на викладене, просить відмовити у задоволенні позову.

11.02.2022 на адресу суду через систему «Електронний суд» представником третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача, ОСОБА_2 , адвокатом Шаровським С.А. подано пояснення, в якому зазначено 03.07.2019 відповідачем за заявою ОСОБА_3 від 28.05.2019 було проведено позапланову перевірку та складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті містобудування, що розташований по АДРЕСА_1 . Направлення даного припису позивачу підтверджено списком згрупованих поштових відправлень за N915119 від 03.07.2019 та отримано ним 06.07.2019. Про виконання припису від 03.07.2019 позивач був зобов`язаний повідомити відповідача у строк до 07.08.2019, але він цього не зробив. 14.08.2019 відповідач здійснив перевірку виконання припису від 03.07.2019, правомірність проведення цього заходу (перевірки виконання припису від 03.07.2019) підтверджено наказом УДАБК ДМР від 06.08.2019 за №423п і відповідним направленням на перевірку від 07.08.2019 за №0353, що містяться в матеріалах справи. За таких обставин, позивач на момент здійснення позапланової перевірки відповідачем був обізнаний у цьому з огляду на отримання 06.07.2019 припису від 03.07.2019, а відтак із вимогами цього припису, в тому числі щодо повідомлення УДАБК ДМР про його виконання. Порядком №553 не передбачено, що органи державного архітектурно-будівельного контролю повинні повідомляти суб`єктів містобудування про намір здійснення позапланової перевірки щодо виконання вимог припису. Представником третьої особи також зауважено, що рішеннями судів по справі №201/2886/15-ц об`єкт за адресою: АДРЕСА_1 , визнано самочинним будівництвом. Згідно з рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16.12.2020 у справі №160/11685/19, яке набуло 28.04.2021, ОСОБА_1 зобов`язано усунути порушення ДБН Б.2.2.-12-2018 та привести цей об`єкт у відповідність до вимог діючого законодавства. Однак, позивачем виконання виконавчого листа по справі №160/11685/19 ігнорується. Крім цього, з приводу незаконності державної реєстрації самостійно зведеної позивачем споруди 01.12.2021 відкрито кримінальне провадження, відомості щодо якого внесено до ЄРДР за №0001518. З огляду на викладене, просить відмовити у задоволенні позову.

11.02.2022 відповідачем подано клопотання про долучення до матеріалів справи докази направлення позивачеві додаткових пояснень у справі.

11.02.2022 представником третьої особи подано клопотання про долучення до матеріалів справи докази направлення позивачу та відповідачу пояснень по справі.

14.02.2022 відповідачем подано клопотання про долучення до матеріалів справи докази вручення третій особі у справі додаткових пояснень у справі.

Відповідно до частини 8 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Частиною 5 статті 250 Кодексу адміністративного судочинства України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Зважаючи на наведене та відповідно до вимог ст.ст. 243, 250, 257, 258-262 Кодексу адміністративного судочинства України, справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні.

Дослідивши матеріали справи та надані докази, проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд доходить висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог, з огляду на наступне.

28.05.2019 ОСОБА_3 звернулась начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю ДМР із зверненням про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, яке зареєстроване 29.05.2019 за вх.№С-27/1 (а.с.197 т.1).

У вказаному зверненні заявницею зазначено, вона проживає по АДРЕСА_1 та починаючи з 2014 року поруч з її домоволодінням по АДРЕСА_1 ОСОБА_1 розпочав будівництво споруди без дотримання Державних будівельних норм та не маючи будь-яких документів, які б йому дозволяли розпочати це будівництво. У зв`язку з викладеним, керуючись Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 №553, просила здійснити перевірку щодо відповідності зведеної будівлі, яка розташована по АДРЕСА_1 , вимогам законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм та правил, технічних умов, інших нормативних документів під час провадження містобудівної діяльності, та за результатами перевірки скласти відповідний припис.

Листом від 20.06.2019 №9/1-166 «Про здійснення позапланової перевірки» Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради було повідомлено позивача про те, що Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради проводиться позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті по АДРЕСА_2 (а.с.177 т.1).

У листі від 20.06.2019 №9/1-166 також зазначено про необхідність бути присутнім або забезпечити участь уповноваженого представника на об`єкті, а також забезпечити посадовим особам управління доступ до об`єкта перевірки та надання документації, необхідної для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, в період з 01.07.2019 по 12.07.2019.

Лист від 20.06.2019 №9/1-166 було направлено позивачу засобами поштового зв`язку 20.06.2019 року, що підтверджується фіскальним чеком АТ «Укрпошта» від 20.06.2019 та Списком згрупованих відправлень рекомендованих листів №13460, а також на електронну пошту ТОВ «Ларан», співвласником якого є позивач згідно із витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб-фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо ТОВ «Ларан» (а.с.178 т.1, 181 т.1, 182-183 т.1).

03.07.2019 посадовою особою Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради проведено позапланову перевірку дотримання вимог містобудівного законодавства на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1 .

За результатами позапланової перевірки на об`єкті містобудування, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено порушення власником домоволодіння ОСОБА_1 при будівництві багатоповерхової (збудовано три поверхи) новобудови розмірами в плані 9,86м х 27,9м державні будівельні норми та правила, а саме: порушено вимоги до протипожежних розривів між будинками, які повинні складати не менш 8м, по факту складають 4,02м-4,18м до будинку АДРЕСА_3 та 1,89м до будинку АДРЕСА_4 ; будівництво об`єкту в АДРЕСА_1 спричинило порушення інсоляційного режиму приміщень житлового будинку АДРЕСА_3 , що є порушенням п.3.25*, п.6.1.20, п.10.29, п.10.30* ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», п.15.2.2, п.14.9.1 ДБН Б.2.2-12-2018 «Планування і забудова територій».

За наслідками вказаної позапланової перевірки відповідачем було видано ОСОБА_1 припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03.07.2019 p., яким встановлено позивачу вимогу до 07.08.2019 усунути порушення ДБН Б.2.2-12-2018 «Планування і забудова територій», привести об`єкт у відповідність до вимог чинного законодавства, будівельних норм, стандартів і правил та до 08.08.2019 повідомити Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про виконання припису (а.с.57 т.1).

Припис від 03.07.2019 було направлено позивачу засобами поштового зв`язку на адресу місця проживання: АДРЕСА_5 , та отримано ним 06.07.2019 згідно рекомендованим поштовим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с.60 т. 1).

06.08.2019 Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради з метою перевірки виконання припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03.07.2019, керуючись п.4 ч.1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз.6 п.7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553, видано наказ №423п від 06.08.2019 «Про проведення позапланової перевірки на об`єкті містобудування, що розташований за адресою: АДРЕСА_6 , щодо перевірки виконання вимог припису»; строк проведення позапланової перевірки встановлено 10 робочих днів, з 08 серпня по 14 серпня 2019 року, включно (а.с.61 т.1).

07.08.2019 на підставі наказу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради від 06.08.2019 №423п видано направлення №0353 від 07.08.2019 головному спеціалісту-інспектору управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради Харченко М.М. для здійснення позапланової перевірки на об`єкті містобудування, що розташований за адресою: АДРЕСА_6 , з метою перевірки виконання вимог припису від 03.07.2019; дійсне у період з 08 серпня по 14 серпня 2019 включно (а.с.62 т.1).

У період з 08.08.2019 по 14.08.2019 на підставі наказу №423п від 06.08.2019 та направлення від 07.08.2019 №0353 головним спеціалістом-інспектором управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради Харченко М.М. проведено позапланову перевірку дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті містобудування за адресою: АДРЕСА_6 , за результатами якої було складено акт № від 14.08.2019.

В акті № від 14.08.2019 зазначено, що за результатами перевірки встановлено невиконання власником домоволодіння ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , вимог припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03.07.2019, що є порушенням абз.4 п.14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (а.с.63-71 т.1, а.18 акту).

В акті № від 14.08.2019 також зазначено, що перевірку здійснено за участі головного спеціаліста Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради Харченко М.М., за участі свідків ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , без участі керівника суб`єкта господарювання або уповноваженої ним особи (п.IV акту), в акті міститься відмітка «від отримання акту відмовився», примірник акту надіслано засобами поштового зв`язку згідно із Списком згрупованих відправлень рекомендованих листів №21002.

За результатом вказаної позапланової перевірки відповідачем прийнято протокол про адміністративне правопорушення від 14.08.2019 та обов`язковий до виконання припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних стандартів, норм і правил від 14.08.2019.

У приписі від 14.08.2019 відповідачем зазначено, що за результатами позапланової перевірки на об`єкті містобудування, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , встановлено, що власником домоволодіння ОСОБА_1 не виконано вимоги припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03.07.2019, що є порушенням абз.4 п.4 Порядку здійснення архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553, тому з метою усунення виявлених порушень позивачу встановлено вимогу до 16.09.2019 виконати припис від 03.07.2019 року, а саме - привести об`єкт у відповідність до вимог чинного законодавства, будівельних норм, стандартів і правил шляхом перебудови будівлі, та до 14.09.2019 року повідомити Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про виконання припису (а.с.73 т.1).

Згідно з відміткою у приписі від 14.08.2019 року «від отримання припису відмовився», примірник припису надіслано засобами поштового зв`язку згідно із Списком згрупованих відправлень рекомендованих листів №21002.

Як вбачається із Списку згрупованих відправлень рекомендованих листів №21002 та підтверджено фіскальним чеком АТ «Укрпошта» від 15.08.2019 поштове відправлення, адресоване позивачу, направлено йому на адресу місця проживання: АДРЕСА_5 (штрихкодовий ідентифікатор поштового відправлення « 536»), та отримано ним 11.09.2019 року, що підтверджено власним підписом позивача «Головянко» у рекомендованому поштовому повідомленні про вручення поштового відправлення із штрихкодовим ідентифікатором поштового відправлення « 536» (а.с.76-77 т.1).

Позивач, вважаючи припис від 14.08.2019 протиправним, прийнятим з порушенням чинного законодавства, звернувся до суду із даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Відносини, які виникають у сфері містобудівної діяльності регулюються Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553.

Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 року №3038-VI встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів (далі - Закон №3038-VI в редакції, чинній на момент спірних відносин).

Відповідно до абзацу 1 частини 1 статті 41 Закону №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до частини 2 статті 4 Закону №3038-VI суб`єктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи.

Частиною 3 статті 6 цього Закону до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: 1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; 2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад. Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Відповідно до абзаців 3, 5 частини 1 статті 41 цього Закону державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Абзацом 6 частини 1 статті 41 №3038-VI визначено, що підставами для проведення позапланової перевірки є:

1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Частиною 3 статті 41 Закону №3038-VI визначено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право:

1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт;

4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;

5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством;

6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій;

7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Забороняється витребовувати у суб`єктів містобудування інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю;

8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій;

9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію;

10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки;

11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об`єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.

Відповідно до абзацу 2 частини 1 статті 41 Закону державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі Порядок №553 в редакції, чинній на момент спірних відносин).

Так, відповідно до пункту 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва (пункт 9 Порядку №553).

Пунктами 11 та 12 Порядку №553 визначено повноваження посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Так, відповідно до пункту 11 Порядку №553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото, аудіо- та відеотехніки.

Згідно із п.12 Порядку №553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету, у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету; надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку, зокрема електронного кабінету, або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку; розміщувати на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю інформацію про проведення позапланової перевірки в день її початку.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Поряд з цим, пунктами 13, 14 Порядку №553 визначено повноваження суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Так, відповідно до пункту 13 Порядку №553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Згідно із правилами, визначеними пунктом 14 цього Порядку, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали, зокрема через електронний кабінет, з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до п.16, п.17 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Пунктами 18, 19, 21 Порядку визначено, що керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Органи державного архітектурно-будівельного контролю ведуть облік справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та контролюють виконання приписів і постанов про накладення штрафів (пункт 23 Порядку №553).

Частиною 9 статті 41 Закону №3038-VI визначено, що суб`єкт господарювання має право звернутися до суду щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Отже, законодавець чітко визначив, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, і здійснюється у формі планових і позапланових перевірок. Підставою для позапланової перевірки є перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю. За результатами перевірки посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом із обов`язковим до виконання приписом (щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; або зупинення підготовчих та будівельних робіт). При цьому, органи державного архітектурно-будівельного контролю контролюють виконання приписів, а суб`єкт містобудування зобов`язаний виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Предметом спору у цій справі є правомірність припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 14.08.2019, прийнятого Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради за наслідками позапланової перевірки щодо виконання припису від 03.07.2019.

Обґрунтовуючи протиправність припису від 14.08.2019, позивач зазначає про не отримання ним припису від 03.07.2019, що зумовило його необізнаність з вимогою у ній, та про недотримання відповідачем процедури щодо призначення та проведення позапланової перевірки 14.08.2019.

Однак, такі доводи позивача не знайшли свого підтвердження, є необґрунтованими та безпідставними, виходячи з наступного.

В ході судового розгляду встановлено та матеріалами справи підтверджено, що 03.07.2019 у відношенні ОСОБА_1 за результатом позапланової перевірки було прийнято припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким вимагалося усунути порушення ДБН Б.2.2-12-2018 «Планування і забудова територій», привести об`єкт у відповідність до вимог чинного законодавства, будівельних норм, стандартів і правил до 07.08.2019 та до 08.08.2019 повідомити відповідача про його виконання.

Припис від 03.07.2019 було направлено позивачу засобами поштового зв`язку на адресу місця проживання: АДРЕСА_5 , що підтверджується фіскальним чеком АТ «Укрпошта» від 03.07.2019, Списком згрупованих відправлень рекомендованих листів №15119 (штрихкодовий ідентифікатор поштового відправлення « 817»), та отримано ним 06.07.2019, що підтверджується підписом позивача «Головянко» з проставленням відповідної дати у рекомендованому поштовому повідомленні про вручення поштового відправлення за тим же штрихкодовим ідентифікатором поштового відправлення « 817», що містяться в матеріалах справи (а.с.59, 60 т. 1).

Отже, доводи позивача про не отримання припису від 03.07.2019 спростовуються матеріалами справи.

З огляду на викладене, з моменту отримання припису від 03.07.2019, тобто з 06.07.2019, позивачу достеменно було відомо про його зміст, про вимогу усунути порушення ДБН Б.2.2-12-2018 «Планування і забудова територій» та привести об`єкт у відповідність до вимог чинного законодавства, будівельних норм, стандартів і правил до 07.08.2019, про необхідність повідомлення управління про його виконання до 08.08.2019, а відтак про позапланову перевірку щодо його виконання в силу приписів чинного законодавства, оскільки відповідно до п.4 абз. 6 ч.1 ст. 41 Закону №3038-VI, абз. 2 п.7 Порядку №553 підставою для проведення позапланової перевірки є перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Суд зазначає, позивач з 06.07.2019 не був не обмежений у праві ознайомлюватись з матеріалами, що стали підставою для прийняття припису від 03.07.2019, подавати свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, оскаржувати у разі не погодження рішення, прийняті за результатами такої перевірки.

При цьому, доказів непогодження з актом перевірки від 03.07.2019, подання зауважень до нього, пояснень, заперечень позивачем не надано, не надано і доказів оскарження припису 03.07.2019.

За відсутності доказів оскарження припису від 03.07.2019 він є чинним та обов`язковим до виконання.

Однак, матеріали справи не містять доказів виконання позивачем припису від 03.07.2019 та повідомлення про його виконання у строк, визначений у ньому, не містять доказів надання позивачем документів, пояснень в обсязі, який він вважає необхідним, інших матеріалів з питань щодо здійснення позапланової перевірки 03.07.2019, тобто виконання позивачем як суб`єктом містобудування своїх обов`язків у відповідності до п.14 Порядку №553.

За таких обставин, не усунення порушень ДБН Б.2.2-12-2018 «Планування і забудова територій» та не приведення об`єкту у відповідність до вимог чинного законодавства, будівельних норм, стандартів і правил до 07.08.2019 без будь-яких пояснень, документів, матеріалів, є свідченням свідомого ігнорування законних вимог, що є неприпустимим.

Враховуючи викладене, виходячи з положень абз.4 п.14, п.17 Порядку №553 у відповідача були наявні законні підстави для винесення позивачу припису про усунення порушення вимог законодавства в сфері містобудування, будівельних норм, стандартів і правил від 14.08.2019 за невиконання вимог припису від 03.07.2019.

Щодо доводів позивача про не дотримання відповідачем процедури щодо призначення та проведення позапланової перевірки, за результатом якої прийнято оспорюваний припис, суд зазначає наступне.

Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради на підставі наказу від 06.08.2019 №423п, направлення від 07.08.2019 №0353 у період з 08.08.2019 по 14.08.2019 проведено позапланову перевірку на об`єкті містобудування за адресою: АДРЕСА_6 , щодо виконання вимог припису від 03.07.2019, за результатом якої встановлено невиконання власником домоволодіння ОСОБА_1 вимог припису від 03.07.2019, що зафіксовано в акті № від 14.08.2019 року.

Суд зауважує, що дана перевірка призначена з метою виконання раніше виданого припису, який було складено за результатами позапланової перевірки, про яку позивач повідомлений належним чином, що підтверджується матеріалами справи та про що відсутній спір між сторонами.

Позапланова перевірка виконання припису від 03.07.2019 призначена на підставі наказу від 06.08.2019 №423п з наступного дня за днем, визначеного граничним для виконання припису від 03.07.2019.

Крім того, відомості щодо наявності спору між сторонами щодо правомірності наказу від 06.08.2019 №423п матеріали справи не містять.

За таких обставин, позапланова перевірка виконання припису від 03.07.2019 мала законну підставу, тому виходячи зі змісту положень п.4 абз.6 ч.1 ст.41 Закону №3038-VI, абз.2 п.7 Порядку №553 та встановленого обов`язку здійснення контролю щодо виконання приписів в силу п.23 Порядку №553, порушень відповідачем порядку призначення позапланової перевірки щодо виконання припису від 03.07.2019 матеріалами справи не встановлено.

Щодо доводів позивача про те, що його не було належним чином повідомлено про позапланову перевірку, суд зазначає наступне.

З урахуванням п. 12 Порядку №553 в редакції, чинній на час спірних відносин, посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

Отже, такі вимоги стосуються планових перевірок. Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності та Порядок № 553 не визначають обов`язку органу державного архітектурно-будівельного контролю попередньо повідомляти суб`єкта містобудування про намір проведення позапланового заходу.

З урахуванням належного повідомлення позивача про проведення позапланової перевірки, за результатами якої прийнято обов`язковий до виконання припис від 03.07.2019, що підтверджено матеріалами справи, обізнаність позивача з позаплановою перевіркою щодо виконання припису від 03.07.2019 обумовлена насамперед з його отриманням та, відповідно, з виникненням у позивача як суб`єкта містобудування обов`язку у відповідності до положень п.14 Порядку №553 виконати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності до 07.08.2019 та повідомити про його виконання до 08.08.2019, що, як встановлено судом, зроблено не було.

Щодо посилань позивача на порушення відповідачем під час проведення перевірки вимог пункту 9 Порядку №553, суд зазначає, що такі положення кореспондують з пунктом 13 Порядку, яким визначено (в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин), що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, зокрема, перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки, однак позивач таким правом не скористався, оскільки матеріали справи не містять доказів відповідному.

Щодо доводів позивача про те, що відповідачем порушено загальновизнаний принцип «двічі за одне і те саме не карають», оскільки відповідно до припису від 08.12.2014, який складено на підставі акту позапланової перевірки на підставі звернення фізичної особи від 08.12.2014, зупинено підготовчі будівельні роботи на території земельної ділянки по АДРЕСА_1 .

Суд зазначає, що приписом від 14.08.2019, що оскаржується, встановлено вимогу виконати припис від 03.07.2019, а саме: привести у відповідність до вимог чинного законодавства, будівельних норм, стандартів і правил шляхом перебудови будівлі, а не зупинення підготовчих та будівельних робіт, як помилково зазначає позивач у позовних вимогах.

Крім того, у приписі про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 08.12.2014 йдеться про встановлення позаплановою перевіркою виконання позивачем будівельних робіт без належним чином розробленої та затвердженої проектної документації, без забезпечення авторського нагляду та без забезпечення технічного нагляду, що є порушенням ч. 1, ч. 2 ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність», тому з метою усунення виявлених порушень позивачу встановлено вимогу зупинити з 08.12.2014 року будівельні роботи на об`єкті за адресою: АДРЕСА_1 , до отримання документа на виконання будівельних робіт.

В той час, у приписі від 14.08.2019 йдеться про встановлення позаплановою перевіркою невиконання власником домоволодіння ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , вимог припису від 03.07.2019, що є порушенням абз.4 п.14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553, тому з метою усунення виявлених порушень позивачу встановлено вимогу виконати припис від 03.07.2019, а саме - привести об`єкт у відповідність до вимог чинного законодавства, будівельних норм, стандартів і правил шляхом перебудови будівлі.

За таких обставин, приписи від 08.12.2014 та 14.08.2019 прийняті за різних обставини та за різних підстав, за різні правопорушення в сфері містобудівної діяльності та містять різні вимоги щодо їх виконання, тому доводи позивача про подвійну відповідальність за одне й теж правопорушення є безпідставними.

Доводи позивача про неправомірність позапланової перевірки через те, що підготовчі або будівельні роботи на об`єкті зупинено, тому проведення перевірки є грубим порушенням закону, не можуть бути враховані судом, оскільки матеріали справи не містять належних доказів на їх підтвердження.

Будь-який об`єкт будівництва або містобудування є завершеним будівництвом в разі наявності декларації про готовність об`єкта до експлуатації. За відсутності декларації про готовність об`єкта до експлуатації об`єкт містобудування за адресою: АДРЕСА_1 , в розумінні Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», є незавершений будівництвом, де виконуються будівельні роботи, а тому у відповідача були правові підстави для проведення позапланової перевірки на зазначеному об`єкті та прийняття припису, у зв`язку з виявленням порушень законодавства.

З огляду на викладене, враховуючи те, що позивачем не виконано свій обов`язок щодо виконання припису від 03.07.2019, не повідомлено відповідача у строк, встановлений у цьому приписі про його виконання, а також те, що позивачем не вчинено жодних дій, які б свідчили про його не погодження з результатами перевірки від 03.07.2019 та рішенням, прийнятим за її результатом, суд доходить висновку, що відповідачем дотримано процедуру проведення позапланової перевірки щодо виконання припису від 03.07.2019, як наслідок, необґрунтованості доводів позивача.

Щодо посилань позивача на практику скасування рішення суб`єкта владних повноважень у разі допущення процедурних порушень їх прийняття, суд вважає необхідним зазначити наступне.

Виходячи із міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акта необхідно розуміти не як вимоги до самого акта, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття. Дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків. Разом із тим, не кожен дефект акта робить його неправомірним.

Фундаментальне порушення - це таке порушення суб`єктом владних повноважень норм права, допущення суттєвої, істотної помилки при прийнятті певного рішення, яке мало наслідком прийняття незаконного рішення.

Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.

Отже, суд, не применшуючи значення необхідності дотримання встановленої законодавством процедури ухвалення того чи іншого рішення, вважає, що порушення такої процедури може бути підставою до скасування рішення суб`єкта владних повноважень лише за тієї умови, що воно вплинуло або могло вплинути на правильність рішення.

Аналогічний вимір суттєвості порушень застосовує Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), який у своїх рішеннях демонструє виважений підхід до оцінки характеру допущених порушень належної процедури з точки зору їх можливого впливу на загальну справедливість судового розгляду. Метод «оцінки справедливості процесу в цілому» не передбачає дослідження правомірності будь-якої окремої процесуальної дії у відриві від інших етапів процесу. По суті, ЄСПЛ у своїх рішеннях акцентує увагу на необхідності з`ясувати, «чи перетворили допущені порушення (в контексті конкретних обставин справи) судовий розгляд у цілому на несправедливий» . При цьому, як свідчить практика ЄСПЛ, навіть виявлення судом серйозних (чи вагомих), на його думку, порушень права на справедливий судовий розгляд, допущених національними судами, не завжди тягне загальну оцінку проведеного судового розгляду та ухваленого підсумкового рішення як несправедливого.

За принципами, що сповідує ЄСПЛ, скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.

Крім того, наявність суто формальних порушень при проведенні перевірки, за наявності доведеного факту вчинення суб`єктом містобудування порушення вимог у сфері містобудівної діяльності, не може слугувати самостійною правовою підставою для скасування результатів такої в цілому.

Враховуючи викладене, виходячи із системного аналізу положень законодавства та наявних у справи доказів у їх сукупності, встановлення допущення позивачем порушень ДБН Б.2.2-12-2018 «Планування і забудова територій» та відсутності доказів їх усунення шляхом, встановленим приписом від 03.07.2019, суд вважає, що відповідачем у відповідності до вимог чинного законодавства проведено позаплановий захід перевірки виконання припису від 03.07.2019, складено акт та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 14.08.2019 за наявності законних підстав з вимогою виконати припис від 03.07.2019, а саме - привести об`єкт у відповідність до вимог чинного законодавства, будівельних норм, стандартів і правил шляхом перебудови будівлі.

Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

При цьому, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб (частина 2 статті 55 Конституції України).

Право на судовий захист відображене і у частині 1 статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України, відповідно до якої кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, закріплене у частині 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

За змістом частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Частиною 1 статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Кожен зобов`язаний неухильно додержуватись Конституції України та законів України. Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Згідно з частиною 1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні (частина 1 статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України).

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Суд зазначає, що позивачем не доведено та не підтверджено належними доказами обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги, натомість відповідачем як суб`єктом владних повноважень доведено правомірність своїх дій у прийнятті рішення, що оскаржується.

Враховуючи викладене, суд вважає, що припис від 14.08.2019 прийнятий на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України, та обґрунтовано, тобто з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, тому є правомірним.

За таких обставин, позовні вимоги не є обґрунтованими та задоволенню не підлягають.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд виходить з наступного.

Згідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України в разі відмови в задоволенні позову судові витрати не присуджуються на користь сторони за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.

Керуючись статтями 2, 9, 73-78, 90, 139, 241 - 246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_7 ) до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради (, 49000, м. Дніпро, вул. Січеславська Набережна, 29-А), за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_8 ) про визнання протиправним та скасування припису відмовити.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до статті 297 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду оскаржується шляхом подання апеляційної скарги до Третього апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення суду складено 14.03.2022 року.

Суддя М.М. Бухтіярова