Справа № 380/25303/21
Суддя: Сподарик Наталія Іванівна
Дата ухвалення: 2022-03-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 березня 2022 року

справа №380/25303/21

провадження № П/380/25555/21

Львівський окружний адміністративний суд

у складі головуючої судді Сподарик Н.І.,

за участю секретаря судового засідання Наум`як Х.О.,

представника позивача Богданов О.В.,

представника відповідача Павліш О.Р.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ПРОМПОЛІМЕРПЛАСТ» до Державної податкової служби України, відокремленого підрозділу Державної податкової служби Головне управління ДПС у Львівській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В:

На розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла адміністративна справа за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ПРОМПОЛІМЕРПЛАСТ» (80500, Львівська область, м. Буськ, майдан Незалежності, 17, корп. Б; ) до Державної податкової служби України (04053, м. Київ, Львівська площа, 8; ), відокремленого підрозділу Державної податкової служби Головне управління ДПС у Львівській області (79003, м. Львів, вулю Стрийська, 35; код ЄДРПОУ ВП 43968090) з вимогами:

- визнати протиправним і скасувати рішення Комісії відокремленого підрозділу Державної податкової служби Головного управління ДПС у Львівській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №1468 від 14.07.2021;

- визнати протиправним і скасувати рішення Комісії відокремленого підрозділу Державної податкової служби Головного управління ДПС у Львівській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №3105199/44041690 від 14.09.2021 про відмову у реєстрації податкової накладної №2 від 01.07.2021 і рішення Комісії відокремленого підрозділу Державної податкової служби Головного управління ДПС у Львівській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №3105198/44041690 від 14.09.2021 про відмову у реєстрації податкової накладної №3 від 02.08.2021;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкові накладні товариства з обмеженою відповідальністю «ПРОМПОЛІМЕРПЛАСТ» № 2 від 01.07.2021 і №3 від 02.08.2021 в Єдиному реєстрі податкових накладних датою їх подання на реєстрацію.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач посилається на те, що оскаржуваними рішеннями Комісії Головного управління ДПС у Львівській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі - Комісія Головного управління ДПС у Львівській області) №3105199/44041690 від 14.09.2021 та №3105198/44041690 від 14.09.2021 відмовлено у реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН) подані ТзОВ «ПРОМПОЛІМЕРПЛАСТ» податкові накладні №2 від 01.07.2021 та №3 від 02.08.2021. Підставою, що слугувала для прийняття такого рішення, зазначено лише загальну фразу, ненадання платником податку копій документів: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних.

Позивач зазначає, що ним в електронному вигляді було надано відповідачу всі первинні документи, які підтверджують усі господарські операції, на підставі яких позивачем сформовано податкові накладні №2 від 01.07.2021 та №3 від 02.08.2021. Вказує, що жодних зауважень до цих первинних документів з боку відповідача не було. Крім цього, позивач вказує, що відповідачем в оскаржуваних рішеннях не наведено конкретного переліку документів, які не були подані.

Позивач зазначає, що в квитанції та рішенні про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідачем зазначено загальну інформацію про причини відмови в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, відсутні конкретні підстави для відмови у реєстрації податкової накладної.

Крім цього, зазначив, що Комісію відокремленого підрозділу Державної податкової служби Головного управління ДПС у Львівській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних за прийнято рішення №1468 від 14.07.2021 про відповідність платника податку п. 8 Критеріям ризиковості платника податку у зв`язку з наявністю у контролюючих органах податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Ухвалою суду від 24.12.2021 відкрито провадження у справі. Розгляд справи здійснюється в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

07.02.2022 за вх. №11339 від відповідачів надійшов відзив на позовну заяву.

Позовні вимоги заперечує, просить відмовити у задоволенні позову. Вказав, що комісією Головного управління ДПС у Львівській області прийнято оскаржувані рішення, оскільки, надані платником податку копії документів не є достатніми для прийняття відповідного рішення про реєстрацію податкових накладних.

Зазначив, що відповідно до квитанції про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних від 23.07.2021 зазначено, що відповідно до п.201.16 ст. 201 Податкового кодексу України, реєстрація спірної податкової накладної №2 від 01.07.2021 зупинено, оскільки платник податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Вказує, що на підставі вказаного також зупинено реєстрацію податкової накладної №3 від 02.08.2021.

Представник відповідача вважає, що позивачем на момент винесення оскаржуваного рішення про відмову в реєстрації податкової накладної в ЄРПН, не виконано вимог Податкового кодексу України та порядку №520 щодо підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної, і саме з цих підстав контролюючий орган відмовив в реєстрації спірної податкової накладної.

Також вважає, що зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних зазначеної податкової накладної є передчасним, в той час як належним способом захисту порушеного права є зобов`язання відповідача повторно розглянути питання щодо реєстрації податкових накладних ТзОВ «ПРОМПОЛІМЕРПЛАСТ» №2 від 01.07.2021 та №3 від 02.08.2021.

Щодо рішення про відповідність ТзОВ «ПРОМПОЛІМЕРПЛАСТ» пункту 8 критеріїв ризиковості, представник відповідачів зазначив, що Комісією ГУ ДПС у Львівській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, прийнято таке рішення на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість, а саме: у контролюючих органів наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій. Звернув увагу, що позивач не звертався до Головного управління ДПС у Львівській області з документами, поясненнями необхідними для розгляду питання про виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Зазначив також, що дії контролюючого органу щодо внесення до електронної бази даних інформації, незалежно від джерела її отримання, є лише службовою діяльністю працівників податкового органу на виконання своїх професійних обов`язків в порядку передбаченому ПК України. Такі дії не породжують правових наслідків для платників податків та не порушують їхні права, оскільки розміщена в системі інформація є службовою та використовується податковими органами для обробки зібраної інформації в автоматичному режимі для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань.

11.02.2022 за вх. №13404 від представника позивача надійшла відповідь на відзив на позовну заяву. Зазначив, що в оскаржуваному рішенні від 14.07.2021 №1468, відповідачем не вказано конкретної причини віднесення позивача до п. 8 Критеріїв ризиковості, а лише зазначено, що у контролюючих органів наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючий орган завдань і функцій. Крім цього, позивач не заявляє вимоги про виключення із ризикових, а просить визнати протиправним і скасувати рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №1468 від 14.07.2021.

Зазначив також, що надіслані позивачем відповідачам письмові пояснення з копіями первинних та інших документів повністю відображають зміст господарських операцій із його контрагентом та були достатніми для прийняття податковим органом рішення про реєстрацію податкових накладних.

Ухвалою суду від 23.02.2022 вирішено перейти із спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін до розгляду адміністративної справи № 380/25303/21 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ПРОМПОЛІМЕРПЛАСТ» до Державної податкової служби України, відокремленого підрозділу Державної податкової служби Головне управління ДПС у Львівській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії за правилами спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, призначено судове засідання.

23.02.2022 за вх. №17129 від представника відповідача надійшли додаткові пояснення у справі. Зазначив, що відповідно до витягу з протоколу від 14.07.2021 №228, Головним управлінням ДПС у Львівській області виявлено, що за результатами проведеного моніторингу даних ЄРПН та аналізу інформаційних баз даних щодо здійснення фінансово-господарських операцій ТзОВ «ПРОМПОЛІМЕРПЛАСТ» встановлено ризиковість здійснення операцій, що відповідає п. 8 критеріїв ризиковості платника затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019. У зв`язку із надходженням листа ГУ ДФС у Львівській області від 31.05.2021 №494/7/13-97-03-03 в якому зазначено, що під час проведеного обшуку 12.03.2021 за місцями здійснення протиправної діяльності, пов`язаною з мінімалізацією податкових платежів для підприємств реального сектору економіки вилучено 102 печатки підприємств, що можуть свідчити про їх причетність до «центру мінімалізації» податкових накладних».

15.03.2022 за вх. №3554ел та 3546ел від представника позивача надійшли заперечення щодо прийняття та врахування доказів.

Ухвалою суду від 15.03.2022 виправлено описку в резолютивній частині ухвали Львівського окружного адміністративного суду від 23.02.2022 у справі № 380/25303/21 шляхом виключення третього абзацу резолютивної частини вказаної ухвали щодо доказів у справі.

23.03.2022 за вх. №20874 від представника позивача надійшли заперечення щодо прийняття та врахування доказів.

Представник позивача в засіданні суду позовні вимоги підтримав в повному обсязі. Просив суд позов задоволити.

Представник відповідачів щодо задоволення позовних вимог заперечив, просив суд у задоволенні позову відмовити.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

Товариство з обмеженою відповідальністю «ПРОМПОЛІМЕРПЛАСТ» зареєстровано в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, . Місцезнаходження: Україна, 80500, Львівська область, Буський район, м. Буськ, майдан Незалежності, будинок 17, корпус Б.

Видами діяльності є: 22.29 Виробництво інших виробів із пластмас (основний); 46.19 Діяльність посередників у торгівлі товарами широкого асортименту; 46.49 Оптова торгівля іншими товарами господарського призначення; 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля; 52.10 Складське господарство; 22.21 Виробництво плит, листів, труб і профілів із пластмас; 22.22 Виробництво тари з пластмас; 22.23 Виробництво будівельних виробів із пластмас; 33.12 Ремонт і технічне обслуговування машин і устаткування промислового призначення; 68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна; 77.32 Надання в оренду будівельних машин і устаткування; 77.33 Надання в оренду офісних машин і устаткування, у тому числі комп`ютерів; 77.39 Надання в оренду інших машин, устаткування та товарів, н.в.і.у.

31.03.2021 між ТзОВ «ШІНІ Україна» (постачальник) та ТзОВ «ПРОМПОЛІМЕРПЛАСТ» (покупець) укладено договір поставки №1021-Ш.

Відповідно до п. 1.1. вказаного договору, постачальник зобов`язується поставити обладнання, а покупець зобов`язкується прийняти товар та оплатити його вартість в порядку, передбаченому цим договором.

Найменування, кількість, комплектність, одиниці виміру, вартість товару визначаються у специфікації, яка становить невід`ємну частину договору на кожну окрему поставку (п. 1.2.)

Згідно з п. 1.3. договору, якість товару, за цим договором, повинна відповідати технічним умовам (технічному опису чи технічній документації) від постачальника, або виробника, від якого поставляється дане обладнання.

Відповідно до п. 2.1. договору, оплата здійснюється в безготівковій формі в національній валюті України.

Детальні умови та порядок оплати зазначаються у специфікаціях, як є невід`ємною частиною даного договору. (п.2.2.)

Згідно з п. 3.1. договору, поставка товару зі складу постачальника на адресу покупця здійснюється транспортом та за рахунок покупця.

Відповідно до п. 4.1. приймання-передача товару за кількістю та комплектністю на відповідність поставленого товару даним, вказаним у видатковій накладній та специфікації здійснюється в момент його поставки, що підтверджує підписання сторонами видаткової накладної.

Перехід права власності на товар до покупця здійснюється на території постачальника після завантаження товару на автотранспорт покупця, підготовку його до транспортування та оформлення відповідних видаткових документів: видаткової накладної та товаро-транспортної накладної (п. 4.2. договору).

Відповідно до п. 10.1 договору, такий вступає в силу з моменту його підписання обома сторонами.

Договір діє до повного виконання зобов`язань сторонами. Дію цього договору може бути припинено достроково за згодою сторін. (п. 10.1.-10.2.).

Відповідно до специфікації №1 від 31.03.2021 постачальник продає (поставляє), а покупець купляє товар в наступному асортименті:

1.Термпопластавтомат моделі JM320-MK6e; кількість 1 шт.; ціна без ПДВ - 1468539,50 грн; сума ПДВ - 293539,90 грн; сума з ПДВ 1762247,40 грн.

Відповідно до п. 2 специфікації, грошовий еквівалент вартості товару в іноземній валюті складає 63050 доларів США.

Сума до сплати розрахована за курсом долара США до української гривні, а саме 1 долар 27.95 грн.

Згідно до п. 4 специфікації, платежі по даному договору проводяться наступним чином:

4.1.1. 100000,00 грн в т.с. ПДВ, сплачується протягом 2 банківських днів від моменту виставлення рахунку-фактури;

4.1.2 1662247,40 грн в т.ч. ПДВ, сплачується після отримання покупцем повідомлення постачальника про готовність товару до відвантаження.

Відповідно до п. 5, термін поставки на склад постачальника: до 60 днів від дати отримання постачальником авансового платежу, передбаченого п. 4.1.1 договору. Товар відвантажується покупцю після прибуття на склад постачальника. Постачальник зобов`язується забезпечити можливість відвантаження товару покупцеві протягом 2 робочих днів з моменту оплати покупцем вартості товару.

Відповідно до акту коригування вартості товару відповідно до договору №1021-Ш від 31.03.2021 загальна вартість обладнання з врахуванням коригування платежів 1717990,20 грн.

Відповідно до специфікації №1.1 від 09.06.2021, на підставі пункту 3 Специфікації №1 від 31.03.2021 до договору поставки №1021-Ш від 31.03.2021, у зв`язку зі зміною курсу долара США по відношенню до української гривні встановленому в ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» внесено наступні зміни:

3. Платежі по даному договору проводяться наступним чином:

3.1. 100000,00 грн в т.ч. ПДВ, сплачується протягом 2 банківських днів від моменту виставлення рахунку-фактури;

3.2. 1617990,20 грн в т.ч .ПДВ сплачується після отримання покупцем повідомленням постачальника про готовність товару до відвантаження.

Виконання вказаного договору підтверджується рахунком на оплату по замовленню №37 від 07.04.2021; рахунком на оплату по замовленню №37 від 09.06.2021; платіжним дорученням № 1 від 08.04.2021; платіжним дорученням №1 від 11.06.2021; видатковою накладною №53 від 15.06.2021; товарно-транспортною накладною №Р53 від 15.06.2021.

Судом встановлено, що 16.06.2021 між ТзОВ «ПРОМПОЛІМЕРПЛАСТ» (орендодавець) та ТзОВ «СТОРПЛАСТ» (орендар) укладено договір оренди обладнання №16/06-01.

Відповідно до п. 1.1. цього договору, орендодавець передає,а А орендар приймає в тимчасове володіння та користування обладнання, а саме термопластавтомат моделі JM320-MK6c на визначений цим договором строк.

Найменування, кількість та розмір орендної плати за користуванням обладнанням, яке передається за цим договором, зазначаються в акті прийому-передачі, який є додатком до цього договору. (п.1.2 договору).

Відповідно до п. 2.1, обладнання вважається переданим орендодавцем та прийнятим орендарем з дати підписання акта прийому-передачі до даного договору.

Згідно з п. 3.1, даний договір вступає в силу 16.06.2021 з моменту його підписання сторонами та діє до 31 грудня 2022 року.

Відповідно до п. 4.1 цього договору, розміру орендної плати за даним договором складає:

- за період з 16 червня 2021 по 30 червня 2021 становить 18000 грн з ПДВ;

- починаючи з 01 липня 2021 по 30 серпня 2021 становить 36000 грн з ПДВ за один календарний місяць оренди;

- починаючи з 01 вересня 2021 становить 45000 грн з ПДВ за один календарний місяць оренди.

Відповідно до п. 4.2. договору, орендна плата нараховується орендодавцем та вказується в акті прийому-передачі, який підписується сторонами договору. Орендар сплачує орендну плату за весь строк користування орендованим обладнанням починаючи з дати підписання Акту прийому-передачі обладнання в оренду і закінчуючи датою підписання Акту повернення обладнання Орендодавцю.

Відповідно до акту приймання-передачі від 16.06.2021, орендодавець передає, а орендар отримує в тимчасове володіння та користування наступне обладнання: Термопластавтомат моделі JM320-MK6c.

Розмір орендної плати встановлений у вказаному акті приймання-передачі, відповідає розміру визначеному в п. 4.1. договору оренди обладнання №16/06-01 від 16.06.2021.

Факт виконання умов вказаного договору підтверджується актами виконаних робіт (послуг) № 2 від 01.07.2021 на суму 30000,00 грн; №3 від 02.08.2021 на суму 30000,00 грн; рахунками на оплату №2 від 01.07.2021, № 3 від 02.08.2021, платіжними дорученнями №141 від 02.07.2021, №168 від 02.08.2021.

У відповідності до п.п. «б» п. 187.1 ст.187 та п.201.1 ст.201 ПКУ та на виконання податкового зобов`язання, 01.07.2021 та 02.08.2021 ТзОВ «ПРОМПОЛІМЕРПЛАСТ» складено податкові накладні № 2 від 01.07.2021 та № 3 від 02.08.2021 та відправлено на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Згідно з отриманими позивачем квитанціями від 23.07.2021 № та від 18.08.2021 № податкові накладні №2 від 01.07.2021 та № 3 від 02.08.2021 прийнято, але реєстрацію зупинено відповідно до п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України. Платник податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Запропоновано надати пояснення та копії документів, щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Суд встановив, що позивач надіслав повідомлення №2 від 09.09.2021 та № 4 від 09.09.2021 про надання пояснень та копій документів у кількості 2 шт., пов`язаних із здійсненням господарської діяльності щодо податкової накладної/розрахунку коригування, реєстрацію якої зупинено.

В поясненні вказано, що ТзОВ «ПРОМПОЛІМЕРПЛАСТ» придбало 11.06.2021 у ТзОВ «ШІНІ Україна» обладнання для виготовлення пластмасових виробів і дане обладнання здало в оренду ТзОВ «Торпласт». Документи для розблокування накладної представлено у даному пакеті.

Позивач зазначає, що ним були направлені на адресу ДПС копії документів, що підтверджують реальність здійснення операцій по зупиненій податковій накладній, а саме: договір оренди обладнання №16/06-01 від 16.06.2021, кат приймання-передачі від 16.06.2021; акт виконаних робіт (послуг) №2 від 01.07.2021; рахунок на оплату №2 від 01.07.2021; платіжне доручення №141 від 02.07.2021; акт виконання робіт (послуг) №3 від 02.08.2021; рахунок на оплату №3 від 02.08.2021; платіжне доручення №168 від 02.08.2021; фотографію термопластавтомату моделі JM320-VK6e; договір поставки №1201-Ш від 31.03.2021 від додатками: специфікація №1 від 31.03.2021, пуско-налагоджувальні роботи, акт коригування вартості товару відповідно до договору №1021-Ш від 31.03.2021, специфікація №1.1 від 09.06.2021; рахунок на оплату по замовленню №37 від 07.04.2021; платіжне доручення №1 від 08.04.2021; рахунок на оплату №37 від 09.06.2021; платіжне доручення №1 від 11.06.2021; видаткова накладна №53 від 15.06.2021; товарно-транспортна накладна №Р53 від 15.06.2021.

Комісією Головного управління ДПС в Львівській області прийнято рішення №3105199/44041690 від 14.09.2021 та №3105198/44041690 від 14.09.2021 про відмову в реєстрації податкової накладної №2 від 01.07.2021 та №3 від 02.08.2021.

Підставою для відмови у реєстрації податкової накладної в зазначених вище рішеннях вказано: «ненадання платником податку копій документів: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних».

Судом встановлено з витягу з протоколу №228 від 14.07.2021 засідання Комісії Головного управління ДПС у Львівській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, комісією розглядалось питання щодо відповідності/невідповідності критеріям ризиковості платника податку на додану вартість ТзОВ «ПРОМПОЛІМЕРПЛАСТ» затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165, за результатами розгляду якого прийнято рішення №1468 від 14.07.2021 про відповідність ТзОВ «ПРОМПОЛІМЕРПЛАСТ» п. 8 критеріїв ризиковості платника, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165.

Не погоджуючись з прийнятими рішеннями відповідача, прийняття таких за формальних підстав, без належної оцінки наданих позивачем пояснень та документів, позивач звернувся з вказаним позовом до суду.

При вирішення спору суд виходить з наступного.

Статтею 19 Конституції України визначено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів регулюються Податковим кодексом України № 2755-VI від 02 грудня 2010 року (тут - і надалі в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), який, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Відповідно до підпунктів 16.1.2,16.1.3, пункту 16.1 статті 16 ПК України, платник податків зобов`язаний вести в установленому порядку облік доходів і витрат, складати звітність, що стосується обчислення і сплати податків та зборів, подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів.

Правовими положеннями пункту 201.1 ПК України передбачено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно пункту 187.1 статті 187 ПК України датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:

а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;

б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

Відповідно до пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня. (абзац 5 пункту 201.10 статті 201 ПК України).

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин (абзац 5 пункту 201.10 статті 201 ПК України).

Згідно з пункту 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 р. №1165, яка набула чинності з 1 лютого 2020 р., серед іншого, затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №1165), який визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів.

Відповідно до п. 2 Порядку № 1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Згідно з вимогами п. 3 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Порядок № 1165), податкові накладні/розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності таким ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування (далі - ознаки безумовної реєстрації):1) податкова накладна, яка не підлягає наданню отримувачу (покупцю) та/або складена за операцією, звільненою від оподаткування; 2) обсяг постачання, зазначений платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування (крім розрахунків коригування, поданих для реєстрації в іншому місяці, ніж місяць, в якому вони складені), зареєстрованих у Реєстрі в поточному місяці, з урахуванням поданої для реєстрації в Реєстрі податкової накладної/розрахунку коригування, становить менше 500 тис. гривень за умови, що обсяг постачання товарів/послуг, зазначений у них у поточному місяці за операціями з одним отримувачем - платником податку, не перевищує 50 тис. гривень, сума податку на додану вартість з вироблених в Україні товарів (робіт, послуг), сплачена у попередньому місяці, становить більше 20 тис. гривень, та керівник - посадова особа такого платника податку є особою, яка займає аналогічну посаду не більше ніж у трьох (включно) платників податку;3) одночасно виконуються такі умови:загальна сума податку на додану вартість з вироблених в Україні товарів (робіт, послуг), сплачена за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування, платником податку та його відокремленими підрозділами, якими подано податкову накладну/розрахунок коригування на реєстрацію в Реєстрі, становить більше 1 млн. гривень;значення показника D, розрахованого згідно з цим підпунктом, становить більше 0,05. Показник D розраховується за такою формулою:D= S/T, де S - загальна сума сплачених за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування, сум єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків і зборів, контроль за справлянням яких покладено на ДПС, платником податку та його відокремленими підрозділами;T - загальна сума постачання товарів/послуг на митній території України, що оподатковуються за ставками 0,20 і 7 відсотків, зазначеними платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування;значення показника P є меншим, ніж значення, розраховане за такою формулою:P = Pм х 1,4, де P - сума податку на додану вартість, зазначена платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі у звітному (податковому) періоді, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної/розрахунку коригування; Pм - найбільша місячна сума податку на додану вартість, зазначена у податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих платником податку в Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування. Значення показників D та P відображаються в електронному кабінеті платнику податку;4) у податковій накладній/розрахунку коригування відображена операція з товаром за кодом згідно з УКТЗЕД та/або послугою за кодом згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, які зазначені у таблиці даних платника податку, врахованій контролюючим органом.

Згідно з вимогами п. 4 Порядку № 1165 у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у пункті 3 цього Порядку, реєстрація таких податкових накладних/розрахунку коригування не зупиняється в Реєстрі.

За приписами п. 5 Порядку № 1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Додатками № 1 та № 3 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість та Критерії ризиковості здійснення операцій відповідно.

Додатком 1 до Порядку № 1165 встановлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість:

1. Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.

4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово-господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.

5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).

6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України.

7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України.

8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Пунктом 6 Порядку № 1165 передбачено, що питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення.

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Відповідно до вимог п. 7 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Відповідно до вимог п. 25 Порядку № 1165 Комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Згідно з вимогами п. 44-46 Порядку № 1165 Комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні).

Розгляд питання на засіданні комісії контролюючого органу включає такі етапи: доповідь секретаря комісії; доповідь члена комісії, співдоповідь (у разі потреби); внесення членами комісії пропозицій, їх обговорення; оголошення головою комісії рішення про припинення обговорення питання; голосування; оголошення головою комісії результатів голосування; оформлення протоколу.

У протоколі засідання комісії контролюючого органу зазначається перелік осіб, присутніх на засіданні, порядок денний засідання, питання, що розглядалися на засіданні, перелік осіб, які виступали під час засідання, результати голосування, прийняті такою комісією рішення.

Крім того, наказом Міністерства фінансів України № 520 від 12 грудня 2019 року затверджений Порядок прийняття рішень про реєстрацію/відмову у реєстрації податкових накладних/розрахунків в ЄРПН (далі - Порядок № 520).

Відповідно до вимог п. 4 цього Порядку, у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі.

Перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі наведений у пункті 5 Порядку № 520 та може включати:договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні;розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Згідно з вимогами п. 6 цього Порядку, письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній/розрахунку коригування.

Пунктом 11 Порядку № 520 передбачено, що Комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі; та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку; та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Дослідивши наявні матеріали суд зазначає, що з наявних матеріалів справи, вбачається, що позивачем подано до контролюючого органу повідомлення з поясненнями та копіями документів на підтвердження реалізації товарів за податковими накладними, реєстрацію яких було зупинено.

Як вказано у спірному Рішеннях, підставою для відмови податковим органом позивачу у реєстрації податкових накладних є ненадання платником податку копій документів, а саме: первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні.

Додатком № 4 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджено бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Відповідно до вимог п. 5 Порядку № 520 перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати:

- договори, зокрема, зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

- договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

- первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні;

- розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

- документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Згідно з вимогами п. 11 комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі:

- ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі;

- та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку;

- та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Суд зазначає, що при зупиненні реєстрації податкових накладних, податковий орган не навів конкретного переліку документів, які необхідно надати позивачу на підтвердження інформації зазначеної в податковій накладній, не зазначено у зв`язку із чим отримані від підприємства документи свідчать про відсутній необхідної інформації для реєстрації податкової накладної.

Суд наголошує, що у випадку неконкретизації переліку документів у квитанції про зупинення реєстрації податкових накладних, платник податків перебуває у стані правової невизначеності, що позбавляє його можливості надати контролюючому органу необхідний в розумінні суб`єкта владних повноважень пакет документів, а для контролюючого органу, відповідно, створюються передумови для можливого прояву негативної дискреції - прийняття рішення про відмову у реєстрації податкової накладної.

Не зазначення контролюючим органом конкретного переліку документів, необхідних для реєстрації податкових накладних, згідно з висновком суду, виключає оцінку поведінки позивача як неправомірної.

Такі висновки суду узгоджуються з висновками Верховного Суду, викладеними в у справі № 640/17687/19.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Як підтверджується матеріалами справи, після зупинення реєстрації податкових накладних позивачем на підтвердження інформації, зазначеної у податкових накладних у №2 від 01.07.2021 та №3 від 02.08.2021 ТзОВ «ПРОМПОЛІМЕРПЛАСТ» було подано до податкового органу письмові пояснення разом з доданими документами, а саме: договір оренди обладнання №16/06-01 від 16.06.2021, акт приймання-передачі від 16.06.2021; акт виконаних робіт (послуг) №2 від 01.07.2021; рахунок на оплату №2 від 01.07.2021; платіжне доручення №141 від 02.07.2021; акт виконання робіт (послуг) №3 від 02.08.2021; рахунок на оплату №3 від 02.08.2021; платіжне доручення №168 від 02.08.2021; фотографію термопластавтомату моделі JM320-VK6e; договір поставки №1201-Ш від 31.03.2021 від додатками: специфікація №1 від 31.03.2021, пуско-налагоджувальні роботи, акт коригування вартості товару відповідно до договору №1021-Ш від 31.03.2021, специфікація №1.1 від 09.06.2021; рахунок на оплату по замовленню №37 від 07.04.2021; платіжне доручення №1 від 08.04.2021; рахунок на оплату №37 від 09.06.2021; платіжне доручення №1 від 11.06.2021; видаткова накладна №53 від 15.06.2021; товарно-транспортна накладна №Р53 від 15.06.2021

В той же час суд враховує той факт, що надані позивачем документи підтверджували реальність господарських операцій позивача, кількісні та вартісні показники цих операцій і були достатніми для реєстрації податкових накладних №2 від 01.07.2021 та №3 від 02.08.2021.

Щодо аналізу господарської операції між позивачем та його контрагентом в даній справі суд не надає оцінку реальності їх здійснення, оскільки це питання повинно досліджуватись під час здійснення податкового контролю, що відповідно до пункту 61.1 статті 61 Податкового кодексу України включає в себе систему заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, зокрема, шляхом здійснення перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.

Разом з тим, надаючи оцінку оскаржуваному рішенню про відмову в реєстрації податкової накладної суд зазначає, що таке рішення є необґрунтованими, оскільки з його змісту не вбачаються дійсні та об`єктивні підставі для відмови у реєстрації податкової накладної, що підтверджували б відсутність у платника податків права на відображення у податковому обліку з ПДВ заявленої операції, та, як наслідок, підтверджували б правомірність відмови в такій реєстрації. Наявність таких обставин судом з матеріалів справи також не встановлено.

Відповідно до частини третьої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень суд перевіряє чи прийнято такі рішення на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, безсторонньо (неупереджено), добросовісно, розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації, пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до частини другої статті 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Такий підхід узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини. Так, у пункті 110 рішення від 23 липня 2002 року у справі "Компанія "Вестберґа таксі Актіеболаґ" та Вуліч проти Швеції" Суд визначив, що "…адміністративні суди, які розглядають скарги заявників стосовно рішень податкового управління, мають повну юрисдикцію у цих справах та повноваження скасувати оскаржені рішення. Справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення податкових штрафів має саме податкове управління".

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що Головним управлінням ДПС у Львівській області не доведено правомірності прийняття свого рішення. Таким чином, суд дійшов висновку про обґрунтованість та необхідність задоволення позовних вимог позивача про скасування рішень Головного управління ДПС у Львівській області №3105199/44041690 від 14.09.2021 та №3105198/44041690 від 14.09.2021 про відмову в реєстрації податкових накладних №2 від 01.07.2021 та №3 від 02.08.2021.

Що ж до позовної вимоги в частині зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №2 від 30.04.2021 суд зазначає наступне.

Відповідно до вимог п.п.201.1, 201.10 ст.201 ПК України від 02.12.2010 №2755-VI, реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних віднесено до обов`язків платника податків.

У той же час, наведені норми розраховані на відсутність спірних правовідносин, позаяк у випадку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування механізм її подальшої реєстрації в ЄРПН є іншим.

Згідно з нормами п.п.19, 20 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 (надалі по тексту - Порядок №1246), податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення); неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

У разі надходження до ДПС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Отже, реєстрація в ЄРПН податкових накладних/розрахунку коригування, реєстрацію яких попередньо було зупинено, є повноваженням ДПС України.

Як вже встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, надані позивачем документи складені з дотриманням вимог законодавства були достатніми для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Обставин, які б унеможливлювали реєстрацію податкових накладних/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, судом не встановлено.

Відповідно ч.3 ст.245 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Водночас суд враховує, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним і таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення. За таких обставин, суд вважає, що в даному випадку ефективним способом захисту порушених прав, свобод чи інтересів позивача буде зобов`язання ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкову накладну №2 від 01.07.2021 та №3 від 02.08.2021, що складені ТзОВ «ПРОМПОЛІМЕРПЛАСТ», датою їх подання на реєстрацію.

Висновки суду у даній справі узгоджуються із висновками Верховного Суду, викладеними в його постановах від 02.04.2019 (справа №822/1878/18) та від 18.07.2019 (справа №1740/2004/18).

Що стосується вимоги про визнання протиправним і скасування рішення Комісії відокремленого підрозділу Державної податкової служби Головного управління ДПС у Львівській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №1468 від 14.07.2021.

Порядком № 1165 визначається процедура винесення комісією ДПС рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (пункт 6 Порядку), Критерії ризиковості платника податку на додану вартість (додаток 1 до Порядку), Критерії ризиковості здійснення операцій (додаток 3 до Порядку).

Згідно з п. 3 Порядку № 1165 податкові накладні/ розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування.

Відповідно до п. 6 Порядку № 1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/ невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку, комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення. У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття.

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення. За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття.

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Крім того, п. 7 Порядку № 1165 передбачає, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Згідно з п. 25 Порядку № 1165 комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Аналіз наведених вище правових норм дає підстави для висновку про те, що рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку повинно містити чітку підставу, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Додаток 1 до Порядку № 1165 містить перелік Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість.

Віднесення до п. 8 Критеріїв здійснюється у разі наявної у контролюючого органу податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

У затвердженій формі рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку передбачено необхідність зазначення контролюючим органом однієї із двох підстав для прийняття такого рішення, а саме: - у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності, або - з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів.

Отже, виходячи з аналізу зазначених норм права при здійсненні опрацювання податкових накладних, направлених для реєстрації в ЄРПН, податковий орган проводить моніторинг відповідності / невідповідності критеріям ризиковості платника податку або здійсненої господарської операції.

При цьому, форма рішення про відповідність /невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку передбачає зазначення контролюючим органом конкретної податкової інформації, яка стала підставою для прийняття вказаного рішення на підставі п. 8 Критеріїв.

Згідно з додатком 4 Порядку № 1165 в рішенні про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку обов`язково зазначається підстава його прийняття, зокрема, відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку розшифровується, яка саме податкова інформація.

У рішенні від 14.07.2021 № 1468 зазначено про відповідність платника податку ТзОВ «ПРОМПОЛІМЕРПЛАСТ» критеріям ризиковості платника, зокрема п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, а саме: «наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі поточної діяльності при реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції».

Також, згідно з матеріалами справи, комісією регіонального рівня прийнято вказане рішення про відповідність платника Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість не за наслідками подання останнім податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації, що має передувати моніторингу платника податку, моніторингу такої накладної/розрахунку коригування, а прийнято у зв`язку з наявною податковою інформацією, що отримана відповідачем під час виконання функцій контролю.

Крім того, в оскарженому рішенні, в рядку «Податкова інформація» не зазначено суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для прийняття такого рішення, не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції. Натомість контролюючим органом лише процитовано зміст п. 8 Критеріїв ризиковості платника податків.

Суд зауважує, що Критерії ризиковості платника податку на додану вартість визначені у додатку 1 до Порядку № 1165, відповідно до пункту 8 якого таким критерієм є: «у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування».

Отже, п. 8 додатку № 1 Порядку № 1165 імперативно визначено, що підставою для його застосування повинна бути певна податкова інформація.

Суд зазначає, що загальними вимогами, які висуваються до акту індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Однак, як вбачається з матеріалів справи, відповідачем не надано конкретної податкової інформації, що передбачено у п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, на підставі якої прийнято спірне рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку ТзОВ «ПРОМПОЛІМЕРПЛАСТ».

Спірне рішення податкового органу прийнято без жодної конкретизації суті та характеру наявної податкової інформації отриманої у процесі поточної діяльності контролюючого органу, що стала підставою для прийняття такого рішення, та за відсутності ідентифікації конкретних ризикових операції та/або податкових накладних платника, в яких були зафіксовані такі операції, чим позбавлено позивача можливості надати докази на спростування такої інформації.

Також, суд зазначає, що відповідач не надав жодного доказу, який би досліджувався в ході засідання комісії, і який слугував для прийняття оскарженого рішення, зокрема, відповідачем не надано доказів провадження заявником господарської діяльності в умовах та обставинах, котрі характеризуються ознаками недодержання вимог чинного законодавства України, а текст оскарженого рішення контролюючого органу не містять ані юридичних мотивів, ані фактичних мотивів класифікації заявника як ризикового платника податків.

Враховуючи зазначене, суд дійшов висновку, що відповідачем не доведено існування підстав для застосування до позивача п.8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідним внесенням до переліку ризикових суб`єктів господарювання.

Таким чином, оскаржене рішення, як акт індивідуальної дії, не відповідає критеріям обґрунтованості та вмотивованості, є протиправним, що в свою чергу є підставою для його скасування.

Частиною 1 ст.77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Згідно ч.2 ст.77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України, доказів, наявних у матеріалах справи, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та вважає їх такими, що підлягають задоволенню.

Що стосується стягнення витрат на правову допомогу, суд зазначає наступне.

Частиною 1 ст. 139 КАС України передбачено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Згідно з ч.ч.1, 3 ст.132 КАС України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, серед іншого, витрати на професійну правничу допомогу.

Порядок розподілу витрат на професійну правничу допомогу врегульовано ст.134 КАС України.

При цьому, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

Пунктом 3 вказаної статті визначено, що для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Водночас, для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги (п.4 ст.134 КАС України).

Відповідно до ч. 5. ст.134 КАС України, розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

При цьому, розмір витрат на правничу допомогу встановлюється судом на підставі оцінки доказів щодо детального опису робіт, здійснених адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду, у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 22.12.2018 (справа №826/856/18), від 16.05.2019 № 823/2638/18 від 04.02.2020 №280/1764/19.

Згідно з ч.7 ст. 134 КАС України обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Статтею 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначено, що гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.

Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час (ч.ч.2, 3 ст.30 вищевказаного Закону).

Аналіз вищевикладених норм дає підстави вважати, що при визначенні суми відшкодування судових витрат, суд має виходити з критерію обґрунтованих дій позивача, а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та запровадження певних запобіжників від можливих зловживань з боку учасників судового процесу та осіб, які надають правничу допомогу, зокрема, неможливості стягнення необґрунтовано завищених витрат на правничу допомогу.

Розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін.

Отже, правова допомога є багатоаспектною, різною за змістом, обсягом та формами і може включати консультації, роз`яснення, складення позовів і звернень, довідок, заяв, скарг, здійснення представництва, зокрема в судах та інших державних органах тощо однак, вибір форми та суб`єкта надання такої допомоги залежить від волі особи, яка бажає її отримати. Право на правову допомогу - це гарантована державою можливість кожної особи отримати таку допомогу в обсязі та формах, визначених нею, незалежно від характеру правовідносин особи з іншими суб`єктами права, однак відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір.

Як свідчать матеріали справи, на підтвердження понесених витрат представником позивача до заяви надано: копію договору про надання правової (професійної) допомоги від 01.12.2021; акт виконаних робіт про надання правової допомоги (професійної правничої) допомоги ТОВ «ПРОМПОЛІМЕРПЛАСТ» в адміністративній справі №380/25303/21 від 04.02.2022; квитанція до прибуткового касового ордеру №6 від 04.02.2022 про сплату грошових коштів у сумі 6235,08 грн; ордер на дання правничої (правової) допомоги; копію свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю №681.

Суд встановив, представник позивача Богданов О.В. представляв інтереси позивача ТзОВ «ПРОМПОЛІМЕРПЛАСТ» на підставі ордеру серії АВ №1005336 від 01.12.2021 та договору про надання правової (професійної правничої) допомоги від 01.12.2021 укладеного між ТзОВ «ПРОМПОЛІМЕРПЛАСТ» та адвокатським бюро «Богданова».

На підтвердження оплати зазначеної правової допомоги на загальну суму 6235,08 грн. представник позивача долучив квитанцію до прибуткового касового ордеру №6 від 04.02.2022 про здійснення оплати позивачем в сумі 6235,08 грн.

Згідно п.1.1. копією з договору про надання правової (професійної правничої) допомоги від 01.12.2021, в порядку та на умовах, визначених цим договором, Бюро зобов`язується надати Клієнту визначену цим договором правову (професійну правничу) допомогу щодо захисту інтересів останнього у судах України усіх інстанцій у адміністративних справах щодо оскарження рішень про відмову в реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, де клієнт є позивачем, а клієнт зобов`язується сплатити кошти за правову (професійну правничу) допомогу у розмірі визначеному у даному договорі та відшкодувати додаткові витрати пов`язані з виконанням доручення клієнта.

Відповідно до п.4.1. договору, за надання правової (професійної правничої) допомоги клієнт сплачує бюро плату за правову допомогу згідно актів виконаних робіт за домовленістю. Остаточна сума визначається сторонами в акті виконаних робіт.

Відповідно до акту виконаних робіт про надання правової (професійної правничої) допомоги ТзОВ «ПРОМПОЛІМЕРПЛАСТ» у адміністративній справі №380/25303/21 від 04.02.2022, підтверджено виконання робіт (надання послуг) та відсутність взаємних претензій з надання правової (професійної правничої) допомоги ТзОВ «ПРОМПОЛІМЕРПЛАСТ» у адміністративній справі №380/25303/21, зокрема:

- консультація з приводу оскарження рішень Комісії Відокремленого підрозділу Державної податкової служби Головного управління ДПС у Львівській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відмову у реєстрації податкових накладних (22 хв 366,74 грн);

- правовий аналіз рішень Комісії Відокремленого підрозділу Державної податкової служби Головного управління ДПС у Львівській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відмову у реєстрації податкових накладних, квитанцій Державної податкової служби України, а також документів які були подані ТзОВ «ПРОМПОЛІМЕРПЛАСТ» до Відокремленого підрозділу Державної податкової служби Головного управління ДПС у Львівській області (38 хв 633,46 грн);

- дослідження господарської діяльності ТзОВ «ПРОМПОЛІМЕРПЛАСТ» та господарських операцій по зупинених для реєстрації податкових накладних (14 хв 233,38 грн);

- підготовка позову ТзОВ «ПРОМПОЛІМЕРПЛАСТ» до Комісії Відокремленого підрозділу Державної податкової служби Головного управління ДПС у Львівській області та Державної податкової служби України про скасування рішень Комісії Відокремленого підрозділу Державної податкової служби Головного управління ДПС у Львівській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відмову у реєстрації податкових накладних (3 год. 50 хв. 3833,50 грн);

- друк та копіювання документів (23 хв. 368,00 грн);

- правовий аналіз відзиву Відокремленого підрозділу Державної податкової служби Головного управління ДПС у Львівській області на позову. Підготовка відповіді на відзив (48 хв 800,00 грн).

Розрахунок здійснено виходячи з вартості 1 год. роботи 1000,00 грн; 1 хв 16,67 грн.

Відповідно до квитанції до прибуткового касового ордеру №6 від 04.02.2022, позивачем сплачено грошові кошти в сумі 6235,08 грн відповідно до договору про надання правової (професійної правничої) допомоги від 01.12.2021, акту від 04.02.2022.

Суд, оцінюючи подані документи, якими представник позивача обґрунтовує фактичне понесення витрат на професійну правничу допомогу, складність справи, обсяг доказів, дійшов висновку, що дана справа є справою незначної складності та сума зазначена у договорі витрат на правничу допомогу є неспівмірною із часом, який може бути витрачено адвокатом на виконання відповідних послуг.

Судом враховано відомості Єдиного державного реєстру судових рішень http://reestr.court.gov.ua, за даними яких мають місце оприлюднення численних судових рішень судів різних інстанцій (в т.ч. рішення Верховного Суду) з аналогічного предмету спору та аналогічними мотивами тим, що приведені у адміністративному позові позивача, що значно спростило роботу адвоката при підготовці даного адміністративного позову.

Крім цього, суд зазначає, що надання таких послуг як друк та копіювання документів, охоплюється підготовкою позовної заяви.

Суд зауважує, що предмет спору в цій справі не є складним, не потребує вивчення великого обсягу фактичних даних, обсяг і складність складених процесуальних документів не є значними.

Тобто, з позиції суду підготовка позову у цій справі не вимагала від адвоката значного обсягу юридичної та технічної роботи.

Вирішуючи питання співмірності витрат адвоката, заявлених до стягнення, суд зазначає, що стаття 134 КАС України не виключає права суду перевіряти дотримання заявником вимог частини п`ятої статті 134 щодо співмірності заявлених до стягнення витрат на професійну правничу допомогу.

Суд зазначає, що при визначенні суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу, суд повинен керуватися критерієм реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерієм розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та суті виконаних послуг.

Суд вважає за необхідне звернути увагу на те, що Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду за результатами розгляду справи №200/14113/18-а ухвалив рішення від 26.06.2019, в якій викладено правові висновки про те, що суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої було ухвалено рішення, всі його витрати на адвоката, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенством права, встановить, що розмір витрат, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору. При визначенні суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу, необхідно досліджувати на підставі належних та допустимих доказів обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категоріям складності справи, витраченого адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціни позову та (або) значенню справи. Вказаний висновок Верховного Суду в силу приписів частини п`ятої статті 242 КАС України та частини шостої статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» враховується судом під час вирішення наведеного спору.

У той же час, відповідно до частини сьомої статті 134 КАС України обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

У засіданні суду, представник відповідача зазначив, що ця справа належить до категорії справ, які є малозначними, зі сформованою судовою практикою, а відтак розмір витрат на правничу допомогу заявлений позивачем до відшкодування, є необґрунтованим.

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку, що сума судових витрат на правничу допомогу, яку представник позивача просить стягнути з відповідача, підлягає зменшенню у зв`язку з відсутності ознак співмірності, визначених частиною п`ятою статті 134 КАС України.

Суд вважає, що заявлені представником позивача до відшкодування на загальну суму 6235,08 грн. витрат на правничу допомогу не відповідають реальності таких витрат, розумності їхнього розміру, а їх стягнення з Головного управління ДПС у Львівській області та Державної податкової служби України становить надмірний тягар для відповідача, що суперечить принципу розподілу таких витрат. Заявлений розмір витрат являється не співмірним із складністю справи та виконаних адвокатами робіт (наданих послуг), із реальним часом витраченим адвокатами та із обсягом наданих адвокатами послуг (виконаних робіт).

З огляду на викладене, суд, виходячи з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану учасників справи, вважає, що розмір витрат на професійну правничу допомогу, який підлягає стягненню з Головного управління ДПС у Львівській області та Державної податкової служби України становить 2000 грн. (по 1000 грн. з кожного).

Щодо решти витрат на професійну правничу допомогу повинен понести позивач.

Відповідно до ст. 139 КАС України на користь позивача з кожного відповідача за рахунок його бюджетних асигнувань необхідно стягнути сплачений за подання позову судовий збір.

Керуючись ст. ст. 2, 6, 8-10, 13, 14, 72-77, 139, 241-247, 250, 255, 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «ПРОМПОЛІМЕРПЛАСТ» (80500, Львівська область, м. Буськ, майдан Незалежності, 17, корп. Б; ) до Державної податкової служби України (04053, м. Київ, Львівська площа, 8; ), відокремленого підрозділу Державної податкової служби Головне управління ДПС у Львівській області (79003, м. Львів, вул. Стрийська, 35; код ЄДРПОУ ВП 43968090) про визнання протиправним рішення, зобов`язання вчинити дії задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Львівській області №3105199/44041690 від 14.09.2021 про відмову у реєстрації податкової накладної №2 від 01.07.2021 в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Львівській області №3105198/44041690 від 14.09.2021 про відмову у реєстрації податкової накладної №3 від 02.08.2021 в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії регіонального рівня з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №1468 від 14.07.2021 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №2 від 01.07.2021, що складена товариством з обмеженою відповідальністю «ПРОМПОЛІМЕРПЛАСТ» датою її подання на реєстрацію.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №3 від 02.08.2021, що складена товариством з обмеженою відповідальністю «ПРОМПОЛІМЕРПЛАСТ» датою її подання на реєстрацію.

Стягнути з Головного управління ДПС у Львівській області (за рахунок бюджетних асигнувань на користь товариства з обмеженою відповідальністю «ПРОМПОЛІМЕРПЛАСТ» понесені у справі № 380/25303/21 витрати на професійну правничу допомогу в сумі 1000 (одна тисяча) гривень.

Стягнути з Державної податкової служби України (за рахунок бюджетних асигнувань на користь товариства з обмеженою відповідальністю «ПРОМПОЛІМЕРПЛАСТ» понесені у справі № 380/25303/21 витрати на професійну правничу допомогу в сумі 1000 (одна тисяча) гривень.

Стягнути з Державної податкової служби України за рахунок бюджетних асигнувань на користь товариства з обмеженою відповідальністю «ПРОМПОЛІМЕРПЛАСТ» судовий збір в сумі 2270 (дві тисячі двісті сімдесят) грн. 00 коп.

Стягнути з Головного управління ДПС у Львівській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь товариства з обмеженою відповідальністю «ПРОМПОЛІМЕРПЛАСТ» судовий збір в сумі 4540 (чотири тисячі п`ятсот сорок) грн. 00 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційного оскарження, а у разі його апеляційного оскарження з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з для складення повного судового рішення за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295-297 КАС України.

Повний текст рішення виготовлено та підписано 04.04.2022.

Суддя Сподарик Н.І.