Справа № 823/311/17
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2022-04-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Черкаси

01 квітня 2022 року Справа № 823/311/17

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Трофімової Л.В. за участі секретаря судового засідання Овсієнко Г.О., перевіривши матеріали заяви управління Державної казначейської служби у м. Черкасах Черкаської області про визнання виконавчого документа таким, що не належить виконанню у справі №823/311/17

за позовом ОСОБА_1

до Державної податкової інспекції у м. Черкасах Головного управління Державної фіскальної служби у Черкаській області

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - управління Державної казначейської служби у м. Черкасах Черкаської області

про зобов`язання вчинити певні дії, постановив ухвалу.

28.03.2022 вх.9947/22 до Черкаського окружного адміністративного суду надійшла заява управління Державної казначейської служби у м. Черкасах Черкаської області () про визнання виконавчого листа Черкаського окружного адміністративного суду від 23.07.2017 №823/311/17 таким, що не підлягає виконанню.

В обгрунтуванні заяви зазначається, що відповідно до чинного законодавства обов`язковою умовою стягнення/повернення коштів з місцевого бюджету є те, що стягнення/повернення коштів здійснюється виключно з того бюджету до якого такі кошти були зараховані. У виконавчому листі Черкаського окружного адміністративного суду від 27.07.2017 №823/311/17 зазначено про стягнення коштів зі сплати податку на доходи фізичних осіб у сумі 66 338 грн 46 коп з місцевого бюджету м. Черкаси, враховуючи , що позивачем надано копію розрахункового документа, що підтверджує перерахування коштів у сумі 66 338 грн 46 коп до місцевого бюджету Подільського району м. Києва, тому безспірне списання коштів за вказаним виконавчим листом неможливо здійснити.

Розглянувши подану заяву із доданими матеріалами, суд встановив таке.

Постановою Черкаського окружного адміністративного суду від 24.03.2017 у справі №823/311/17 позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено повністю, серед іншого вирішено: стягнути з місцевого бюджету м. Черкаси на користь ОСОБА_1 надміру утримані (сплачені) кошти зі сплати податку на доходи фізичних осіб у сумі 66 338 (шістдесят шість тисяч триста тридцять вісім) грн 46 коп. Постанова суду набрала законної сили 09.07.2017 у зв`язку із чим Черкаським окружним адміністративним судом видано виконавчий лист від 23.07.2017 №823/311/17 у вказаній резолютивній частині постанови суду. За наслідками касаційного перегляду постановою Верховного Суду від 20.08.2020 залишено без змін постанови Черкаського окружного адміністративного суду від 24.03.2017 та ухвали Київського апеляційного адміністративного суду від 27.06.2017 у справі №823/311/17.

Відповідно до частин першої-третьої статті 253 КАС України суд, який постановив судове рішення, може з власної ініціативи або за заявою учасника справи чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні. Питання про внесення виправлень суд може вирішити в порядку письмового провадження. У разі необхідності суд може розглянути питання внесення виправлень у судове рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви. Заява про внесення виправлень розглядається протягом десяти днів з дня її надходження.

Відповідно до частини першої статті 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Заявник не ставить питання про внесення виправлень до резолютивної частини рішення суду та відповідні виправлення до виконавчого листа, що повернутий стягувачеві (доказів на підтвердження не надає).

Конституційний Суд України зазначав, що виконання судового рішення є невід`ємною складовою права кожного на судовий захист і охоплює, зокрема, законодавчо визначений комплекс дій, спрямованих на захист і відновлення порушених прав, свобод, законних інтересів фізичних та юридичних осіб, суспільства, держави (пункт 2 мотивувальної частини рішення від 13.12.2012 № 18-рп/2012); невиконання судового рішення загрожує сутності права на справедливий розгляд судом (пункт 3 мотивувальної частини рішення від 25.04.2012 № 11-рп/2012).

Згідно з частиною 1 ст. 25 Бюджетного кодексу України унормовано, що казначейство здійснює безспірне списання коштів державного бюджету та місцевих бюджетів на підставі рішення суду. Підпункт 1 п. 9 розділу VI «Прикінцеві та перехідні положення» Бюджетного кодексу України передбачає, що до законодавчого врегулювання безспірного списання коштів бюджету та відшкодування збитків, завданих бюджету: рішення суду про стягнення (арешт) коштів державного бюджету (місцевих бюджетів) виконується виключно Казначейством України.

Відповідно до частини 2 статті 6 Закону України «Про виконавче провадження» рішення про стягнення коштів з державних органів, державного та місцевих бюджетів або бюджетних установ виконуються органами, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів.

Особливості виконання судових рішень та виконавчих документів про стягнення коштів з державних органів, державного та місцевого бюджетів врегульовані Законом України «Про гарантії держави щодо виконання судових рішень» від 05.06.2012 № 4901-VІ (далі - Закон №4901-VІ), за змістом частини першої статті 2 якого держава гарантує виконання рішення суду про стягнення коштів та зобов`язання вчинити певні дії щодо майна, боржником за яким є: державний орган; державні підприємство, установа, організація (далі - державне підприємство); юридична особа, примусова реалізація майна якої забороняється відповідно до законодавства (далі - юридична особа). Стаття 3 цього ж закону регулює особливості виконання рішень суду про стягнення коштів з державного органу. Так, виконання рішень суду про стягнення коштів, боржником за якими є державний орган, здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в межах відповідних бюджетних призначень шляхом списання коштів з рахунків такого державного органу, а в разі відсутності у зазначеного державного органу відповідних призначень - за рахунок коштів, передбачених за бюджетною програмою для забезпечення виконання рішень суду. Стягувач за рішенням суду про стягнення коштів з державного органу звертається до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, у строки, встановлені Законом України "Про виконавче провадження", із заявою про виконання рішення суду. Разом із заявою стягувач подає до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, документи та відомості, необхідні для перерахування коштів, згідно з переліком, затвердженим Кабінетом Міністрів України. У разі якщо стягувач подав не всі необхідні для перерахування коштів документи та відомості, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, протягом п`яти днів з дня надходження заяви повідомляє в установленому порядку про це стягувача. У разі неподання стягувачем документів та відомостей у місячний строк з дня отримання ним повідомлення центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, повертає заяву стягувачу.

Механізм виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників (далі - рішення про стягнення коштів), прийнятих судами, а також іншими органами (посадовими особами), які відповідно до закону мають право приймати такі рішення, визначений Порядком № 845, відповідно до п. 2 якого безспірне списання - операції з коштами державного та місцевих бюджетів, що здійснюються з метою виконання Казначейством та його територіальними органами (далі - органи Казначейства) рішень про стягнення коштів без згоди (подання) органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, боржників, органів місцевого самоврядування та/або державних органів на підставі виконавчих документів; боржники - визначені в рішенні про стягнення коштів державні органи, розпорядники бюджетних коштів (бюджетні установи), а також одержувачі бюджетних коштів в частині здійснення передбачених бюджетною програмою заходів, на які їх уповноважено, які мають відкриті рахунки в органах Казначейства, крім рахунків із спеціальним режимом використання, стягувачі - фізичні та юридичні особи, на користь яких прийняті рішення про стягнення коштів, державні органи (посадові особи) за рішеннями про стягнення коштів в дохід держави. Спірні правовідносини також врегульовані Порядком виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 3 серпня 2011 року № 845 (у редакції Постанови Кабінету Міністрів України від 30 січня 2013 року № 45) (далі за текстом - Порядок № 845). Так, відповідно до пункту 1 Порядку № 845, цей Порядок визначає механізм виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників (далі - рішення про стягнення коштів), прийнятих судами, а також іншими органами (посадовими особами), які відповідно до закону мають право приймати такі рішення. Згідно із підпунктом 2 пункту 4 Порядку № 845 органи Казначейства вживають заходів до виконання виконавчих документів.

Згідно із пунктом 9 Порядку № 845 орган казначейства повертає виконавчий документ стягувачеві у разі, коли: 1) виконавчий документ: не належитьє виконанню органом казначейства; подано особою, що не має відповідних повноважень; пред`явлено до виконання з пропущенням установленого строку; не відповідає вимогам, передбаченим Законом України "Про виконавче провадження"; 2) судове рішення про стягнення коштів не набрало законної сили, крім випадків, коли судове рішення про стягнення коштів допущено до негайного виконання в установленому законом порядку; 3) боржник не має відкритих рахунків в органі Казначейства або в органі Казначейства відкрито боржнику лише рахунок із спеціальним режимом використання, крім випадків виконання рішень суду про стягнення коштів, боржником за яким є державний орган згідно із Законом України Про гарантії держави щодо виконання судових рішень; 4) суми коштів, зазначених у судовому рішенні про стягнення коштів, повернуті стягувачеві за поданням органу, що контролює справляння надходжень бюджету, або за рахунок таких коштів виконано грошові зобов`язання чи погашено податковий борг стягувача перед державним або місцевим бюджетом; 5) стягувач узгодив відсутність зазначеної у виконавчому документі суми залишку невідшкодованого податку на додану вартість; 6) стягувач подав письмову заяву про повернення виконавчого документа; 7) суми коштів, зазначені у виконавчому документі, перераховані боржником стягувачу; 8) відстрочка виконання рішення, надана судом, яким постановлено рішення, не закінчилася; 9) протягом місяця з дня звернення до стягувача для отримання додаткових відомостей для виконання рішення про стягнення коштів ним не надано таких відомостей органу Казначейства; 10) рішення про стягнення коштів з одержувача бюджетних коштів не відповідає заходам, передбаченим бюджетною програмою; 11) наявні інші передбачені законом випадки. Згідно із пунктом 11 Порядку № 845 відкладення безспірного списання коштів здійснюється, в тому числі, у разі: 1) призначення до розгляду органом, який видав виконавчий документ, заяви про роз`яснення рішення про стягнення коштів, встановлення або зміну порядку і способу, розстрочку та/або відстрочку його виконання чи виправлення помилки або про визнання виконавчого документа таким, що не підлягає виконанню. Відповідно до п.6 Порядку №845 у разі прийняття рішення про стягнення коштів стягувач подає органові Казначейства в установлений зазначеним органом спосіб: заяву про виконання такого рішення із зазначенням реквізитів банківського рахунка (у разі наявності - довідку банку), назви банку, його МФО та коду ЄДРПОУ, номера рахунка (поточний, транзитний, картковий), прізвища, імені, по батькові (повне найменування - для юридичної особи) власника рахунка, на який слід перерахувати кошти, або даних для пересилання коштів через підприємства поштового зв`язку, що здійснюється за рахунок стягувача (прізвище, ім`я, по батькові адресата, його поштова адреса (найменування вулиці, номер будинку, квартири, найменування населеного пункту, поштовий індекс), реквізити банківського рахунка поштового відділення); оригінал виконавчого документа; судові рішення про стягнення коштів (у разі наявності); оригінал або копію розрахункового документа (платіжного доручення, квитанції тощо), який підтверджує перерахування коштів до відповідного бюджету (у судових рішеннях про стягнення коштів з відповідного бюджету).

Оцінюючи стурбованість заявника про ризики та припущення подвійності отримання стягувачем коштів за рахунок джерел різних бюджетів (відповідні докази не надані), суд зазначає таке.

Процедури повернення коштів, помилково або надміру зарахованих до державного та місцевих бюджетів, а саме: податків, зборів, пені, платежів та інших доходів бюджету, коштів від повернення до бюджетів бюджетних позичок, фінансової допомоги, наданої на поворотній основі, та кредитів, у тому числі залучених державою (місцевими бюджетами) або під державні (місцеві) гарантії (далі - платежі) визначає Порядок повернення коштів, помилково або надміру зарахованих до державного та місцевих бюджетів, затверджений наказом Міністерства фінансів України 03.09.2013 № 787 (далі - Порядок № 787). Згідно з п. 3 Порядку № 787 повернення помилково або надміру зарахованих до бюджету платежів та перерахування між видами доходів і бюджетів коштів, помилково та/або надміру зарахованих до відповідних бюджетів через єдиний рахунок, у національній валюті здійснюється Казначейством або головними управліннями Державної казначейської служби України в областях з відповідних бюджетних рахунків для зарахування надходжень (далі - рахунки за надходженнями), відкритих в Казначействі відповідно до законодавства, шляхом оформлення розрахункових документів. Відповідно до п. 5 Порядку № 787 повернення помилково або надміру зарахованих до бюджету або на єдиний рахунок (у разі його використання) податків, зборів, пені, платежів та інших доходів бюджетів, перерахування між видами доходів і бюджетів коштів, помилково та/або надміру зарахованих до відповідних бюджетів через єдиний рахунок, здійснюється за поданням (висновком, повідомленням) органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, а при поверненні судового збору (крім помилково зарахованого) - за судовим рішенням, яке набрало законної сили. У разі повернення помилково або надміру зарахованих до бюджету зборів, платежів та інших доходів бюджетів (крім зборів та платежів, контроль за справлянням яких покладено на органи Державної податкової служби України та органи Державної митної служби України подання подається до відповідного головного управління Казначейства, Казначейства за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку. Подання подається платником разом з його заявою про повернення коштів з бюджету та оригіналом або копією документа на переказ, або паперовою копією електронного розрахункового документа, які підтверджують перерахування коштів до бюджету.

Заява про повернення коштів з бюджету складається платником у довільній формі з обов`язковим зазначенням такої інформації: причина повернення коштів з бюджету, найменування платника (суб`єкта господарювання), код за ЄДРПОУ (для юридичної особи) або прізвище, ім`я, по батькові фізичної особи, реєстраційний номер облікової картки платника податків (ідентифікаційний номер) або серія (за наявності) та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання в установленому порядку відмовилися від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та мають відмітку у паспорті), місцезнаходження юридичної особи або місце проживання фізичної особи та номер контактного телефону, сума платежу, що підлягає поверненню, спосіб перерахування коштів з бюджету - у безготівковій формі із зазначенням реквізитів рахунку одержувача коштів чи у готівковій формі. Згідно з п. 10 Порядку № 787 заява та подання або копія судового рішення, засвідчена належним чином, подаються до відповідного головного управління Казначейства за місцем зарахування платежу до бюджету, Казначейства. Платник подає до відповідного головного управління Казначейства, Казначейства заяву та подання, дати складання яких не перевищують 30 календарних днів, з урахуванням норм статті 253 та частини другої статті 255 Цивільного кодексу України. Міністерство юстиції є органом, який відповідно до пп. 1 п. 2 постанови Кабінету Міністрів України від 16.02.2011 № 106 «Деякі питання ведення обліку податків, зборів, платежів та інших доходів бюджету» зобов`язаний забезпечувати відповідно до законодавства здійснення постійного контролю за правильністю та своєчасністю надходження до державного та місцевих бюджетів податків, зборів, платежів та інших доходів згідно з переліком за виконавчими документами, що перебувають/перебували на виконанні (обов`язок оформлення подання до органу Казначейства про повернення виконавчого збору.), а також ведення обліку таких платежів у розрізі платників з метою забезпечення повернення коштів, помилково або надміру зарахованих до державного та місцевих бюджетів.

Згідно ст. 370 КАС України судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Примусове виконання судових рішень в адміністративних справах здійснюється в порядку, встановленому законом (ч. 4 ст. 372 КАС України). Відповідно до ч.1 ст. 373 КАС України виконання судового рішення здійснюється на підставі виконавчого листа, виданого судом, який розглядав справу як суд першої інстанції.

Від особи, яка домоглася винесення остаточного судового рішення проти держави, не можна вимагати ініціювання окремого провадження з його примусового виконання.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 374 КАС України суд, який видав виконавчий документ, може за заявою стягувача або боржника виправити помилку, допущену при його оформленні або видачі, чи визнати виконавчий документ таким, що не належить виконанню.

Законодавець відповідно до ст. 374 закріпив випадки за яких суд може постановити ухвалу про визнання виконавчого листа таким, що не підлягає виконанню: виконавчий лист виданий помилково, у боржника відсутній обов`язок (повністю або частково) у зв`язку із його припиненням, добровільним виконанням рішення безпосередньо боржником або іншою особою.

Виконавчий лист відповідає резолютивній частині постанови суду, доказів виконання іншою особою не надано, умов за ст.374 КАС України не зазначено заявником.

Судом встановлено, що ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 14.07.2021 у задоволенні заяви ОСОБА_1 про зміну способу та порядку виконання рішення суду в адміністративній справі № 823/311/17 - відмовлено повністю. Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 16.12.2021 залишено без змін ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 14.07.2021.

Станом на дату подачі заявником заяви про визнання виконавчого документа таким, що не підлягає виконанню, у матеріалах справи відсутні докази, що свідчили би про помилки допущені під час оформлення та видачі Черкаським окружним адміністративним судом виконавчого листа від 23.07.2017 №823/311/17, заявником не надано доказів протилежного. Виконавчий лист відображає резолютивну частину постанови Черкаського окружного адміністративного суду від 24.03.2017 у справі №823/311/17, що залишена без змін за наслідками касаційного перегляду, постановою Верховного Суду від 20.08.2020.

Згідно із пунктами 3 та 6 частини першої статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу, чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі (частина друга стаття 171 КАС України).

Відповідно до ч. 2 та 3 ст. 166 КАС України заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі. Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення визначені статтею 167 КАС України.

Перевіривши матеріали заяви, судом встановлено невідповідність встановленим вимогам статті 167 КАС України щодо форми і змісту заяви.

Згідно частини 1 статті 167 КАС України, будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України; найменування суду, до якого вона подається; номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення); перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Відповідно до абзацу десятого частини першої статті 167 КАС України, до заяви, скарги, клопотання чи заперечення, що подаються на стадії виконання судового рішення, у тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

Судом встановлено, що до поданої заяви заявником долучено витяг з вихідної електронної пошти (mail. treasury.gov.ua) згідно якого заявником направлено адресатам (ІНФОРМАЦІЯ_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 ) вкладення - 823-311-17.

Відповідно до ч.10 ст. 44 КАС України, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Відповідно до наказу голови суду від 09.03.2022 № 28 «Про організацію роботи суду у зв`язку із запровадженням воєнного стану» рекомендовано громадянам всі необхідні документи (позовні заяви, заяви, скарги, відзиви, пояснення, клопотання тощо) надавати суду через дистанційні засоби зв`язку: в електронному вигляді на електронну адресу суду, через особистий кабінет в системі «Електронний суд», поштою, факсом (https://adm.ck.court.gov.ua/sud2370/pres-centr/news/1262108/).

Суд зазначає, що заявником вимоги абзацу десятого частини першої статті 167 КАС України не виконано, на надано до суду документів, що свідчили би про скріплення електронним цифровим підписом представника заявника направленої в електронної формі учасникам справи заяви про визнання виконавчого листа таким, що не підлягає виконанню, у зв`язку із чим подані відомості без не відповідають вимогам частини 1 статті 167 КАС України.

Відповідно до частини другої статті 167 КАС України, якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

Суд зазначає, що у поєднанні із скороченими строками розгляду поданої заяви, встановленими ст. 374 КАС України, відсутність належних доказів надіслання заявником учасникам справи поданої заяви, що не дає можливості її розглянути за наданими доказами у встановлений Кодексом адміністративного судочинства України строк з огляду на невідповідність поданої заяви вимогам частини 1 ст. 167 КАС України, враховуючи її передчасність у контексті розгляду апеляційною інстанції справи №580/8235/21, суд доходить висновку про необхідність повернення поданої заяви без розгляду.

Керуючись статтями 2, 6-16, 167, 241-248, 254, 256, 293-297, 378 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву управління Державної казначейської служби у м. Черкасах Черкаської області про визнання виконавчого документа таким, що не належить виконанню у справі №823/311/17 повернути заявнику без розгляду.

Копію ухвали направити заявнику.

Ухвала набрала законної сили відповідно статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України і може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України до Шостого апеляційного адміністративного суду у зв`язку із початком функціонування модулів Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з урахуванням підпунктів 15.1, 15.5 пункту 15 частини 1 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України відповідно до рішення ВРП від 17.08.2021 № 1845/О/15-21 «Про затвердження Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи».

Суддя Лариса ТРОФІМОВА