Справа № 160/4717/22
Суддя: Бухтіярова Марина Миколаївна
Дата ухвалення: 2022-03-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

28 березня 2022 року Справа 160/4717/22

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Бухтіярова М.М., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування вимоги, -

ВСТАНОВИВ:

21.03.2022 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду засобами поштового зв`язку надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області, в якій позивач просить суд:

- визнати протиправною та скасувати вимогу Головного управління Державної податкової служби в Дніпропетровській області про сплату боргу (недоїмки) від 11 травня 2019 року №Ф-785-56/485 У щодо ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , у розмірі 21030,90 грн.;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Дніпропетровській області:

внести зміни до інтегрованої картки платника податків ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , виключивши дані щодо наявності у нього недоїмки зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування;

повернути ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 сплачені кошти в розмірі 21030,90 грн.;

сформувати та подати до відповідного управління (відділення) Державної казначейської служби України висновок про повернення ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , суми єдиного соціального внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у розмірі 21030,90 грн.

Позивач також просить у позовних вимогах визнати поважними причини пропуску строку звернення до адміністративного суду з позовом про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 11 травня 2019 року №Ф-785-56/485 У.

Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.03.2022 цій позовній заяві присвоєно єдиний унікальний номер судової справи 160/4717/22 та дана адміністративна справа розподілена судді Бухтіяровій М.М.

Згідно з ч.1, ч.2 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі встановлено, що позов подано без додержання вимог, встановлених ст.160, 161 КАС України.

Так, відповідно до п.2 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Відповідно до ч.6 ст.160 КАС України, якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у пункті 2 частини п`ятої цієї статті стосовно представника.

Проте, в порушення вимог п.2 ч.5 ст.160 КАС України у позовній заяві позивачем не зазначено свою офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти, оскільки це обов`язкові реквізити позовної заяви.

За наведених обставин, позивачу слід подати уточнену позовну заяву, в якій зазначити свою офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти, а також подати копію цієї уточненої позовної заяви відповідно до кількості осіб, що беруть участь у справі, оскільки відповідно до ч.1 ст.161 КАС України до позовної заяви додаються її копії відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Також, відповідно до ч.1 ст.161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Судом встановлено, що позовна заява підписана представником позивача - адвокатом Пахомовою Д.М. До позовної заяви (для суду) на підтвердження повноважень представника були надані наступні документи: ордер, копія свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю, договір про надання правової допомоги, посвідчення адвоката.

Проте, в порушення ч.1 ст.161 КАС України, позивачем до примірника позовної заяви для відповідача не долучено всіх копій документів, долучених до позовної заяви суду, а саме: належними чином засвідченої копії ордеру, свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю, договору про надання правової допомоги, посвідчення адвоката.

Згідно з ч.1 ст.94 КАС України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

За приписами ч. 2, ч. 4, ч. 5 ст. 94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Суд звертає увагу на те, що статтею 94 КАС України визначено загальні вимоги щодо оформлення письмових доказів, до яких належать документи, та передбачено, що копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Згідно з наказом Державного підприємства «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» від 01.07.2020 р. № 144 з 1 вересня 2021 року набрав чинності національний стандарт ДСТУ 4163:2020 «Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів».

Відповідно до пункту 5.26 ДСТУ 4163:2020 «Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів» відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії. У випадках, визначених законодавством, копії документів засвідчують відбитком печатки юридичної особи, структурного підрозділу (служби діловодства, служби кадрів, бухгалтерії тощо) юридичної особи або печатки «Для копій».

Також, у документах, що їх оформлюють на двох і більше сторінках, згідно з пунктом 4.5 ДСТУ 4163:2020, реквізити 21 (відмітка про наявність додатків), 22 (підпис), 23 (відбиток печатки), 24 (віза документа), 25 (гриф погодження (схвалення) документа), 26 (відмітка про засвідчення копії документа), 27 (відомості про виконавця документа) - проставляють після тексту документа (20), а реквізити 29 (відмітка про виконання документа), 30 (відмітка про надходження документа до юридичної особи) - на нижньому полі першої сторінки документа.

Однак, позивачем не в повному обсязі дотримано вищевказаних вимог при засвідчені копій документів, оскільки долучені до позову документи частково (вибірково) засвідчені належним чином, а саме: не всі сторінки копії трудової книжки (в тому числі і для відповідача), свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю, посвідчення адвоката містять відмітку про засвідчення.

Суд зазначає, що копія набуває юридичної сили лише в разі її засвідчення в установленому порядку, тому кожний аркуш поданої в копії документу повинен відповідати вимогам, викладеним у ст.94 КАС України та Вимогам до оформлювання документів ДСТУ 4163-2020, чинного з 01 вересня 2021 року.

Частиною 3 ст.161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Сплата судового збору за подання адміністративного позову, в силу положень частини 3 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України, є процесуальним обов`язком сторони, що звертається до суду з позовом.

Суд зазначає, що обов`язок сплати судового збору слугує гарантуванню принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду. При цьому, судовий збір виконує не тільки фіскальну, а й дисциплінуючу функцію. Він є одним із способів стимулювання належного виконання учасниками відповідних правовідносин своїх прав та обов`язків, передбачених законами України, у зв`язку з чим, безпідставне звільнення від його сплати окремих осіб може свідчити про надання одній із сторін незаконної переваги перед іншою.

Згідно з ч.2 ст.132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначений Законом України «Про судовий збір» від 08.07.2011 р. № 3674-VI.

Згідно з ч. 1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до положень Закону України «Про Державний бюджет України» на 2022 рік встановлено з 1 січня 2022 року прожитковий мінімум для працездатних осіб у сумі 2481 грн.

За змістом приписів п.3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою, судовий збір становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто не менше 992,40грн. та не більше 4962грн.

За подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, судовий збір становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 992,40грн.

Відповідно до ч.3 ст.6 цього Закону за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як вбачається з позовної заяви, позивачем заявлено декілька позовних вимог.

Так, позовна вимога визнати протиправною та скасувати вимогу Головного управління Державної податкової служби в Дніпропетровській області про сплату боргу (недоїмки) від 11 травня 2019 року №Ф-785-56/485 У щодо ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , у розмірі 21030,90 грн., є вимогою майнового характеру, судовий збір становить 992,40грн.

Позовна вимога зобов`язати Головне управління ДПС у Дніпропетровській області внести зміни до інтегрованої картки платника податків ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , виключивши дані щодо наявності у нього недоїмки зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, є вимогою немайнового характеру, судовий збір становить 992,40грн.

Позовна вимога зобов`язати Головне управління ДПС у Дніпропетровській області повернути ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , сплачені кошти в розмірі 21030,90 грн., є вимогою немайнового характеру, судовий збір становить 992,40грн.

Позовна вимога зобов`язати Головне управління ДПС у Дніпропетровській області сформувати та подати до відповідного управління (відділення) Державної казначейської служби України висновок про повернення ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , суми єдиного соціального внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у розмірі 21030,90 грн., є вимогою немайнового характеру, судовий збір становить 992,40грн.

На підтвердження сплати судового збору у даній справі позивачем до позовної заяви долучено квитанцію АТ «БАНК ТРАСТ-КАПІТАЛ» №8870-7726-2235-7037 від 13.01.2022 на суму 2724,00грн., квитанцію АТ «Ощадбанк» про сплату №92306 від 23.12.2021 на суму 908,00грн. та квитанцію АТ «БАНК ТРАСТ-КАПІТАЛ» на суму 337,60грн.

Водночас, відповідно до довідки відділу аналітики та судової статистики Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.03.2022 платіжні доручення АТ «Ощадбанк» №92306 від 23.12.2021 на суму 908,00грн. та АТ «БАНК ТРАСТ-КАПІТАЛ» №8870-7726-2235-7037 від 13.01.2022 на суму 2724,00грн. прикріплені та обліковуються у КП «ДСС» за адміністративною справою №160/172/22, яка перебуває в провадженні судді Рябчук О.С.

Судом встановлено, що первинно позивач зверталась з цією позовною заявою до Дніпропетровського окружного адміністративного суду, проте ухвалою суду від 18.01.2022 у справі №160/172/22 позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу повернуто позивачу.

Згідно з п.2 ч.1 ст.7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі повернення заяви або скарги.

Отже, у зв`язку із поверненням позовної заяви ОСОБА_1 у справі №160/172/22, позивач може скористатися правом на повернення сплаченого у цій справі судового збору в порядку приписів п.2 ч.1 ст.7 Закону України «Про судовий збір».

Таким чином, зважаючи на те, що відповідно до квитанцій АТ «БАНК ТРАСТ-КАПІТАЛ» №8870-7726-2235-7037 від 13.01.2022 на суму 2724,00грн. та АТ «Ощадбанк» про сплату №92306 від 23.12.2021 на суму 908,00грн. судовий збір сплачено на загальну суму 3632,00грн. саме у справі №160/172/22 і саме за цією справою вони прикріплені та обліковуються у КП «ДСС», і можуть бути в подальшому використані позивачем для повернення сплаченого відповідно до нього судового збору в порядку приписів п.2 ч.1 ст.7 Закону України «Про судовий збір», вважати такі платіжні доручення належним підтвердженням сплати судового збору за подання позовної заяви у справі, що розглядається, неможливо.

З урахуванням викладеного, судом встановлено, що судовий збір за подання позовної заяви у цій справі сплачено не у повному обсязі.

За таких обставин, позивачеві слід доплатити судовий збір у даній справі та надати суду документ про сплату судового збору на суму 3632,00грн. (992,40грн. х 4 - 337,60грн.) в установленому порядку.

Також, згідно із п.5 ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

За приписами ч.6 ст.161 КАС України, якими встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до ч. 2 ст.122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку єдиного внеску, визначає та регулює Закон України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" від 08.07.2010 №2464-VI.

Вказаний Закон не регулює строки оскарження в судовому порядку вимог про сплату боргу (недоїмки), а тому до таких правовідносин застосовуються загальні строки звернення до адміністративного суду, визначені КАС України.

Така позиція суду узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 05.03.2021 у справі №640/9172/20 (№К/9901/2723/21), які є обов`язковими для врахування судом в силу вимог ч.5 ст.242 КАС України.

З матеріалів позову слідує, що позивач оскаржує вимогу Головного управління Державної податкової служби в Дніпропетровській області про сплату боргу (недоїмки) від 11 травня 2019 року №Ф-785-56/485.

Однак, із цією позовною заявою позивач звернулась до суду лише 03.03.2022 (згідно штемпелем на поштовому конверті), тобто із пропуском строку звернення до суду, встановленого ч.2 ст. 122 КАС України.

У позові позивачем зазначено, що лише 05.09.2021 вона дізналась про існування вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 11.05.2019 №Ф-785-56/48 У, отримавши її від Інгулецького відділу державної виконавчої служби у м. Кривому Розі.

Суд зазначає, що поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами (постанова Верховного Суду від 17.07.2018 року у справі №521/21851/16-а).

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом, підтверджені відповідними та належними доказами.

Водночас, позивачем не надано доказів на підтвердження поважності причин пропуску цього строку, а саме на підтвердження тієї обставини, про яку зазначено позивачем в обґрунтування пропуску строку.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що позивачем не доведено поважність причин пропуску строку звернення до суду.

Відповідно до ч.1 ст.123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

За приписами ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на те, що позовна заява подана без додержання вимог, встановлених ст. ст. 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України, суд вважає за необхідне залишити цю позовну заяву без руху.

На підставі викладеного, керуючись статтями 160, 161, 169, 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування вимоги - залишити без руху.

Встановити позивачеві строк - десять днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків позову шляхом подання до суду:

- уточненої позовної заяви, в якій зазначити свою офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти, а також подати копію цієї уточненої позовної заяви відповідно до кількості учасників справи;

- належним чином засвідчених копій всіх сторінок трудової книжки, свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю, посвідчення адвоката для долучення до позовної заяви суду;

- належним чином засвідчених копій всіх сторінок трудової книжки, копії ордеру, свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю, договору про надання правової допомоги, посвідчення адвоката для долучення до позовної заяви відповідачу;

- оригіналу документа про сплату судового збору за подання до суду цієї позовної заяви у розмірі 3632,00грн. за наступними банківськими реквізитами суду:

Отримувач коштів: ГУК у Дн-кій обл./Чечел.р/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37988155

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA 4004632

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Дніпропетровський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа);

- заяви про поновлення строку звернення до суду із зазначенням підстав для поновлення строку та доказів на підтвердження поважності причин пропуску цього строку.

Роз`яснити позивачеві, що відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Копію ухвали направити особі, що звернулася з позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили в порядку статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та оскарженню не підлягає.

Суддя М.М. Бухтіярова