Справа № 500/9173/21
Суддя: Мандзій Олексій Петрович
Дата ухвалення: 2022-03-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 500/9173/21

21 березня 2022 рокум.Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, у складі:

головуючого судді Мандзія О.П. за участю:

секретаря судового засідання Порплиці Т.В.

представника позивача Сушко А.С.

представника відповідача Васильчук І.Б.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом приватного агропромислового підприємства "Агропродсервіс" до Тернопільської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення №UA403030/2021/000042/2 від 03.12.2021,

ВСТАНОВИВ:

Приватне агропромислове підприємство "Агропродсервіс" (далі позивач, ПАП "Агропродсервіс") звернулось до Тернопільського окружного адміністративного суду з позовом до Тернопільської митниці Держмитслужби (далі відповідач), в якому просить визнати протиправним та скасування рішення Тернопільської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів №UA403030/2021/000042/2 від 03.12.2021.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що ПАП "Агропродсервіс" для здійснення митною оформлення ввезеного на територію України товару подано до Тернопільської митниці Держмитслужби митну декларацію UA403030/2021/010069 від 03.12.2021, в якій визначено митну вартість товару за ціною контракту у розмірі 18000,00 євро та витрат на транспортування в розмірі 55096,50 грн., що в перерахунку становить 1780,53 євро. Для підтвердження обґрунтованості заявленої у декларації митної вартості товару позивачем додані документи, передбачені ст.53 Митного кодексу України (далі МК України), серед яких: зовнішньоекономічний контракт № 42-00 від 26.10.2021, рахунок- проформа № 42-00 від 26.10.2021, торгівельне замовлення № 42-00 від 26.10.2021, рахунок-фактура (інвойс) № 202200059 від 15.11.2021, митна декларація країни походження товару, довідка, що підтверджує вартість перевезення товару №585 від 23.11.2021, висновки про вартісні характеристики товару, підготовлені суб`єктом оцінної діяльності № 24/11-2021 від 24.11.2021, лист-підтвердження LEINWEBER Landtechnik GmbH & Co.KG про отримання коштів у сумі 18000,00 євро від ПАП "Агропродсервіс" за кормозмішувач V-Mix Plus 25-2S, серійний номер 0, витяг з оборотно-сальдової відомості за 01.11.2021-01.12.2021 по контрагенту LEINWEBER Landtechnik GmbH & Co.KG. Відтак, на переконання позивача, у митного органу були відсутні підстави для відмови в митному оформленні товару за основним методом і переходу до резервного.

За таких підстав, вважає рішення про коригування митної вартості товарів №UA403030/2021/000042/2 від 03.12.2021 протиправним та таким, що підлягає скасуванню, що, власне, і зумовило звернення до суду з даним позовом.

Ухвалою суду від 17.12.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено судове засідання.

На виконання вимог вказаної ухвали, 31.12.2021 Тернопільською митницею Держмитслужби подано до суду відзив на позовну заяву, просила відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі. Заперечуючи проти позову, відповідач послався на те, що в поданих до митного оформлення документах наявні розбіжності, а саме: в експортній декларації країни відправлення відсутня інформація про вартість товару, а також відсутнє посилання на рахунок фактуру, що не дає змогу ідентифікувати такий документ з даною поставкою. Згідно п.3.3 зовнішньоекономічного договору від 26.10.2021 №42-00, до митного оформлення не подано пакувальний лист.

У митного органу виникли обґрунтовані сумніви щодо заявленої митної вартості даного товару, оскільки до митного оформлення подано висновок про вартісні характеристики товару №24/11-2021 від 24.11.2021, однак оцінювач в даному висновку посилається на товар іншої моделі та 2010 року випуску, що не відповідає заявленому до митного оформлення товару. Згідно рахунку-проформи №42-00 від 26.10.2021 оплата має бути готівкою, однак до митного оформлення було подано банківський платіжний документ, також в банківському платіжному документі відсутнє посилання на рахунок-фактуру чи рахунок-проформу, що не дає змоги ідентифікувати такий документ з даною поставкою. Вартість ідентичного товару є значно вищою, що підтверджується витягом з інтернет ресурсу від 03.12.2021, на рівні 26000,00 євро/шт.(у витязі наявне посилання на серійний номер та характеристики, що відповідає заявленому до митного оформлення товару), у зв`язку з чим митним органом розпочато процедуру консультації та направлено декларанту вимогу щодо документального підтвердження числового значення визначеної митної вартості товару.

На вимогу митного органу декларантом не було подано документів, що підтверджують заявлену митну вартість згідно ч.2 ст.53 МК України, а саме: за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару, транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

З огляду на викладене, вважає позовні вимоги безпідставними, а оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів №UA403030/2021/000042/2 від 03.12.2021 прийняте у відповідності до вимог чинного митного законодавства України та з урахуванням всіх обставин.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав з підстав, наведених у позові та відповіді на відзив, просив задовольнити в повному обсязі. Відзначив, що автоматизована система аналізу та управління ризиками (далі АСАУР) не може містити усієї інформації, що стосується суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності, товарів і умов їх продажу, тому такі дані не можуть мати більше значення, ніж надані декларантом первинні документи про товар.

Позивачем ж до митного оформлення надано зовнішньоекономічний договір (контракт) №42-00 від 26.10.2021, рахунок-проформа №42-00 від 26.10.2021, платіжне доручення в іноземній валюті №130 від 03.11.2021, рахунок-фактура № 202200059 від 15.11.2021 на підставі яких ввозився товар, а відсутність у експортній декларації країни відправлення вартості товару та посилання на рахунок-фактуру жодним чином не свідчить про порушення правил ввезення товару на територію України. Посилання відповідача на ту обставину, що заявлена вартість не підтверджена документально, не відповідає дійсності, оскільки позивачем долучено до поданої електронної митної декларації документи відповідно до визначеного ст.52, 368 МК України переліку, які підтверджують цю вартість. Натомість відомості з інформаційних систем фіскальних органів не можуть слугувати беззаперечним джерелом інформації про митну вартість конкретного товару, зокрема інформацію з кешованого посилання на інтернет сторінку за 27 вересня (невідомо якого року), де нібито зазначено вартість даного товару в розмірі 26000,00 євро.

Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнав, з мотивів викладених у відзиві, просив у задоволенні позову відмовити. Звернув увагу, що обов`язок доведення митної ціни товару лежить на позивачу. Платіжне доручення ж без вказівки в ньому на рахунок-проформу чи рахунок-фактуру (інвойс), на підставі яких здійснено платіж, не є доказом, достатнім для доведення митної вартості певної поставки товару. При цьому митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи. Однак до закінчення митного оформлення декларантом документи (чи відомості), що підтверджують митну вартість товарів у повному обсязі надані не були, а відтак відповідачем обґрунтовано та законно здійснено коригування заявленої митної вартості товару з урахуванням цінової інформації, наявної в митному органі та прийнято рішення про коригування митної вартості із застосуванням резервного методу.

Звертаю увагу суду на те, що митним органом використано інформацію з мережі Інтернет про продаж компанією LEINWEBER Landtechnik GmbH & Co.KG, яка є контрагентом позивача за контрактом від 26.10.2021 №42-00, ідентичного товару - мішалки BvL V-Mix Plus 25-2S, з тим самим реєстраційним номером, що і був заявлений позивачем під час митного оформлення, а саме: реєстраційний номер 307419. Водночас використання інформації з мережі Інтернет не суперечить нормам законодавства.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення справи по суті, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування норм матеріального та процесуального права, суд при прийнятті рішення виходить з наступних підстав і мотивів.

Судом встановлено, що позивач ПАП "Агропродсервіс" з 06.06.2007 є акредитованим суб`єктом зовнішньоекономічної діяльності, що підтверджується витягом з реєстру осіб, які здійснюють операції з товарами, від 12.11.2015 (а.с.10).

26.10.2021 між LEINWEBER Landtechnik GmbH & Co.KG (Німеччина) продавець та ПАП "Агропродсервіс" покупець, укладено зовнішньоекономічний контракт №42-00 (а.с.11-13). За умовами контракту у п.1.1, 1.2 продавець зобов`язується передати бувший у користуванні кормозмішувач V-Mix Plus 25-2S, 2018 року випуску, серійний номер 0, реєстраційний номер 307419 у власність покупцю, а покупець зобов`язується прийняти і сплатити за нього обумовлену грошову суму. Відповідно до п.2.1, 2.2 контракту загальна вартість товару становить 18000,00 євро. Передоплата в розмірі 100% вартості товару повинна бути здійсненна покупцем до 05.11.2021. Умови поставки по цьому контракту FCA Neuhof (п.3.2 контракту).

На виконання умов зовнішньоекономічного контракту № 42-00 від 26.10.2021, на підставі виставленого продавцем рахунку-проформи №42-00 від 26.10.2021 (а.с.14-15) позивачем здійснено оплату за товар у розмірі 18000,00 євро платіжним дорученням в іноземній валюті №130 від 03.11.2021 (а.с.23) та ввезено на митну територію України згідно з рахунком-фактурою (інвойс) №202200059 від 15.11.2021 (а.с.18-21).

Уповноваженою особою позивача 03.12.2021 було подано до митного оформлення митну декларацію № UA403030/2021/010069 (а.с.70), у якій заявлено до митного оформлення товар "Машини для приготування кормів та роздавання кормових сумішей для тварин, з різних компонентів, без пристрою само навантаження, з електронною системою зважування кормової суміші: BvL Кормозмішувач V- Miz Plus 25-2S 1 шт.; серійний номер: 0; реєстраційний номер: 307419; рік випуску: 2018; заднє колесо: 215/75 R 17,5. Являє собою двох- шнековий змішувач кормів V-MIX Plus для ВРХ, об`ємом до 25 куб.м. Компактний і малогабаритний кормозмішувач, використовується виключно на тваринницьких фермах. Він здійснює змішування та роздачу кормів великими об`ємами. Має здатність перемішуватись навіть у вузьких проходах. Не пристосований для експлуатації на дорогах загального призначення. Торгова марка: V-MIX. Виробник: BvL Mashinenfabrik GmbH & Co. KG. Країна виробник: Європейський Союз/EU".

Митну вартість визначено за основним методом за ціною контракту у розмірі 18000,00 євро та витрат на транспортування в розмірі 55096,50 грн., що в перерахунку становить 1780,53 євро.

Одночасно із митною декларацією надано ряд документів для підтвердження митної вартості товару і обраний метод її визначення, зокрема: рахунок-проформа № 42-00 від 26.10.2021 (а.с.14-15); рахунок-фактура (інвойс) № 202200059 від 15.11.2021 (18-21); сертифікат з перевезення (походження) товару форми EUR.1 № PL/MF/AS 0250204 від 24.11.2021 (а.с.22); платіжне доручення в іноземній валюті №130 від 03.11.2021 (а.с.23); довідка, що підтверджує вартість перевезення товару №585 від 23.11.2021 (а.с.27); висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією №24/11-2021 від 24.11.2021 (а.с.29-43); зовнішньоекономічний договір (контракт) №42-00 від 26.10.2021 (а.с.11-13); договір про надання послуг митного брокера №18/13 від 19.03.2013; договір (контракт) про перевезення №2 від 02.11.2021 (а.с.26); лист-повідомлення № 2376 від 23.11.2021 (а.с.28); лист LEINWEBER Landtechnik GmbH & Co.KG (а.с.24-25); копія митної декларації країни відправлення №21DE91 від 02.11.2021 (а.с.49).

Під час автоматизованого контролю, автоматизованою системою митного оформлення "Інспектор" було згенеровано форми митного контролю: "101-1 Витребування оригіналів документів, зазначених у митній декларації, або засвідчених в установленому порядку їх копій, якщо законодавством не передбачено подання оригіналів"; "103-1 Перевірка поданих товаросупровідних та товаротранспортних документів (в тому числі наданих на вимогу митного органу) та/або відомостей про них на предмет розбіжностей у відомостях, що зазначені у цих документах, митній декларації чи документах, що її заміщують, їх електронних копіях, розміщених в ЄАІС Держмитслужби"; "105-2 Контроль правильності визначення митної вартості товарів"; "106-2 Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів". Також, автоматизованою системою митного оформлення "Інспектор" посадовій особі підрозділу митного оформлення визначено перелік необхідних до виконання митних процедур: "Товар (и) №1: Це перше митне оформлення імпортером цього товару з даною країною походження за останній рік. Здійснити перевірку правильності визначення митної вартості товару. Здійснити перевірку правильності класифікації товару. Здійснити перевірку правильності визначення країни походження товару". Необхідно перевірити достовірність декларування витрат на навантаження, розвантаження, оброблення. Сума таких витрат нижча порівняно з мінімальними витратами на кілограм товару по аналогічних країні відправлення, виду транспорту та умовах поставки при попередніх митних оформленнях. Необхідно перевірити достовірність декларування витрат на страхування. Частка таких витрат нижча порівняно з мінімальними витратами по аналогічних країні відправлення, виду транспорту та умовах поставки при попередніх митних оформленнях. Пункт 3.3.4 Переліку індикаторів ризику доведених листом ДМСУ від 16.06.2020 № 24/24-03/7/54 "Заявлення митної вартості товарів за рівнем нижчим, ніж рівень митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено". Пункт 3.1.1 Переліку індикаторів ризику доведених листом ДМСУ від 16.06.2020 № 24/24-03/7/54 "Опис такий, що не дозволяє класифікувати товар за заявленим кодом та/або однозначно ідентифікувати товар, його походження, характеристики, а т.ч. ті, що впливають на вартість товару"." (а.с.71-73).

03.12.2021 митним органом розпочато процедуру консультацій із декларантом шляхом формування електронного повідомлення про необхідність надання: оригінали товаросупровідних документів згідно вимог ч.2 ст.264 МК України; додаткові документи (у випадку, якщо вони не подані до митної декларації), які підтверджують числове значення складових митної вартості товару згідно вимог ч.3 ст.53 МК України, а саме: каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару; рахунок-проформу; банківські платіжні документи; додаткові документи для підтвердження класифікації товару згідно вимог ч.3 ст.69 МК України; документи для підтвердження країни походження товару згідно вимог ст.43 МК України; переклади товаросупровідних документів, необхідних для здійснення митного контролю та оформлення, відповідно до ст.254 МК України (а.с.74-75)).

Відповідно до повідомлення декларанту, під час здійснення контролю митної вартості товару, встановлено, що вартість ідентичного товару згідно Інтернет ресурсів становить 26000,00 євро. Декларантом подано до митного оформлення для підтвердження заявленої митної вартості товару експортну декларацію країни відправлення, однак там не зазначено вартість товару, а також не зазначено посилання на рахунок-фактуру, який був поданий до митного оформлення. Згідно п. 3.3. зовнішньоекономічного договору від 26.10.2021 № 42-00 до митного оформлення не подано пакувальний лист. Також до митного оформлення подано висновок про вартісні характеристики товару № 24/11-2021 від 24.11.2021, однак оцінювач в даному висновку посилається на товар іншої моделі та 2010 року випуску. Відповідно до ч.2 cт.53 МК України митний орган просив надати документи, що підтверджують заявлену митну вартість, а саме: за наявності інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; у разі відсутності виписку з бухгалтерської документації (за наявності) (а.с.44).

На вимогу митного органу уповноваженою особою позивача додатково надано (а.с.77): рахунок-проформу №42-00 від 26.10.2021; оборотно-сальдову відомість №632 за 01.11.2021-01.12.2021; рахунок-фактуру (інвойс) №202200059 від 15.11.2021; товарну накладну № 42-00 від 25.10.2021. Також, листом від 03.12.2021 уповноважена особа декларанта повідомила про те, що інші документи на протязі десяти календарних днів надсилати не буде (а.с.78).

За результатами розгляду поданої митної декларації UA403030/2021/010069 від 03.12.2021 та доданих до неї документів, Тернопільською митницею Держмитслужби 03.12.2021 прийнято оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів №UA403030/2021/000042/2, яким визначено митну вартість імпортованого товару за резервним методом.

Зазначено, що митна вартість імпортованого товару не може бути визнана за основним методом, у зв`язку з тим, що в поданих до митного оформлення документах наявні розбіжності, а саме: в експортній декларації країни відправлення відсутня інформація про вартість товару, а також відсутнє посилання на рахунок фактуру, що не дає змогу ідентифікувати такий документ з даною поставкою. Згідно п.3.3 зовнішньоекономічного договору від 26.10.2021 № 42-00, до митного оформлення не подано пакувальний лист. У митного органу виникли обґрунтовані сумніви щодо заявленої митної вартості даного товару, оскільки до митного оформлення подано висновок про вартісні характеристики товару № 24/11-2021 від 24.11.2021, однак оцінювач в даному висновку посилається на товар іншої моделі та 2010 року випуску, що не відповідає заявленому до митного оформлення товару. Згідно рахунку-проформи від 26.10.216742-00 оплата має бути готівкою, однак до митного оформлення було подано банківський платіжний документ, також в банківському платіжному документі в графі 70 відсутнє посилання на рахунок-фактуру чи рахунок- проформу, що не дає змоги ідентифікувати такий документ з даною поставкою. Вартість ідентичного товару є значно вищою, що підтверджується витягом з інтернет ресурсу від 03.12.2021 на рівні 26000 євро/шт. (а.с.46), у зв`язку з чим митним органом розпочато процедуру консультації та направлено декларанту вимогу щодо документального підтвердження числового значення визначеної митної вартості товару. Враховуючи дану інформацію заявлена до митного оформлення митна вартість не може бути визнана. На вимогу митного органу декларантом не було подано документів, що підтверджують заявлену митну вартість згідно ч.2 ст.53 МК України, а саме: за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару, транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. Другорядні методи не були застосовані через відсутність достатньої інформації про ціну угоди щодо ідентичних та подібних товарів. Метод на основі віднімання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про ціни ідентичних чи подібних (аналогічних) товарів, що продаються на території України, а також про складові компоненти, що можуть бути виділені із ціни. Метод на основі додавання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про вартість всіх витрат, що зараховуються до ціни товару. За результатом проведеної консультації з декларантом, відповідно до положень ч.4 ст.57 МК України, дійшли згоди про неможливість визначення митної вартості згідно з положеннями ст.59-63 МК України. Митна вартість товарів визначена за резервним методом визначення митної вартості згідно ст.64 МК України. За основу для обрахунку митної вартості товару взято інформацію з інтернет ресурсу від 03.12.2021 на рівні 26000,00 євро та витрат на транспортування в розмірі 55096,50 грн, що в перерахунку становить 1780,53 євро за курсом валют станом на 03.12.2021. Митна вартість товару становить 27780,53 євро (а.с.45).

Не погоджуючись із вказаним рішенням суб`єкта владних повноважень, позивач звернувся з даним позовом до суду за захистом своїх порушених прав.

Відповідно до ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Перевіряючи юридичну та фактичну обґрунтованість рішення відповідача на відповідність вимогам ч.2 ст.2 КАС України, суд виходить з наступного.

Згідно з ч.1 ст.246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Відповідно до ч.1 ст.248 МК України митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Згідно з ч.1 ст.257 МК України декларування здійснюється шляхом з`явлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії.

Відповідно до ч.1 ст.49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з ч.1 ст.51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

При цьому, ч.1 ст.52 МК України визначено, що заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою .

Відповідно до ч.2 ст.52 МК України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані:

1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом;

2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню;

3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.

Згідно з ч.1 ст.53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

За приписами ч.2 ст.53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно до ч.3 ст.53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Аналіз вказаних норм дозволяє дійти висновку, що до виключної компетенції митних органів відноситься вирішення питання перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості, а також самостійного її визначення у встановлених Законом випадках. Даний висновок узгоджується з основним принципом оцінки товарів для митних цілей, закріпленим у ст.VII Генеральної асамблеї з тарифів і торгівлі "Оцінка товарів для митних цілей", згідно з яким оцінка імпортованого товару для митних цілей має базуватися на дійсній вартості імпортованого товару, на якій розраховується мито, або аналогічного товару.

Суд зазначає, що відповідно до приписів ст.53 МК України митний орган має право запитувати додаткові документи в разі виявлення під час митного оформлення розбіжностей в документах, перелік яких визначений ч.2 даної статті. Проте, наявність розбіжностей є суб`єктивною думкою працівників митного органу та може бути спростована в ході судового розгляду.

Як встановлено судом, подані декларантом позивача до митного оформлення документи рахунок-проформа №42-00 від 26.10.2021 та рахунок-фактура (інвойс) №202200059 від 15.11.2021 за назвою і змістом відповідають вимогам п.3 ч.2 ст.53 МК України.

На виконання п.2 ч.2 ст.53 МК України ПАП "Агропродсервіс" представлено зовнішньоекономічний контракт № 42-00 від 26.10.2021.

Надане платіжним дорученням в іноземній валюті №130 від 03.11.2021 передбачене п.4 ч.2 ст.53 МК України.

Також митному органу надано транспортні (перевізні) документи, зазначені в п.6 ч.2 ст.53 МК України, серед яких: договір (контракт) про перевезення № 2 від 02.11.2021, довідка перевізника, що підтверджує вартість перевезення товару №585 від 23.11.2021 та лист-повідомлення перевізника №2376 від 23.11.2021.

Перелік документів, визначений в п.7-8 ч.2 ст.53 МК України (ліцензія на імпорт товару, страхові документи) не стосуються спірних правовідносин.

Відсутні підстави, наведені у ч.5, 6 ст.52 МК України, і для подання позивачем декларації митної вартості згідно п.1 ч.2 ст.53 МК України.

Водночас, декларантом позивача до митного оформлення надано оборотно-сальдову відомість № 632 за 01.11.2021-01.12.2021 згідно з п.4 ч.3 ст.53 МК України.

На виконання вимог п.7 ч.3 ст.53 МК України до митного оформлення було представлено митну декларацію країни відправлення №21DE91 від 02.11.2021.

Серед іншого, декларантом позивача до митного оформлення надано висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією №24/11-2021 від 24.11.2021у відповідності до п.8 ч.3 ст.53 МК України.

Згідно з ч.1 ст.57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:

1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);

2) другорядні:

а) за ціною договору щодо ідентичних товарів;

б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів;

в) на основі віднімання вартості;

г) на основі додавання вартості (обчислена вартість);

ґ) резервний.

Відповідно до ч.2 коментованої статті Кодексу основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Відповідно до ч.3 ст.57 МК України передбачено, що кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності (ч.4 ст.57 МК України).

Згідно ч.5 ст.57 МК України у разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу (ч.6 ст.57 МК України).

У відповідності до ч.1 ст.58 МК України метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо: 1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару; 2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів; 3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті; 4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.

Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні (ч.2 ст.58 МК України).

Згідно ч.3 ст.58 МК України у разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини 1 статті 57 цього Кодексу.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості (ч.1 ст.54 МК України).

У відповідності до ч.2 ст.54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Згідно з ч.3 ст.54 МК України за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

За змістом ч.5 ст.54 МК України передбачено, що орган доходів і зборів з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право, зокрема, упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.

Разом з тим, відповідно до ч.7 ст.54 МК України у разі якщо під час проведення митного контролю орган доходів і зборів не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

Згідно з ч.1 ст.55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Серед іншого, відповідно до ч.2 ст.246 МК України, з метою визначення порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа, що подається органу доходів і зборів на паперовому носії або як електронний документ розроблено Порядок виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа, затверджений наказом Міністерства фінансів України 30.05.2012 № 631, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 10.08.2012 за №1360/21672 (далі Порядок №631).

Згідно з п.4.5.4 Порядку №631, при здійсненні митного оформлення МД, зокрема, виконуються такі митні формальності як контроль із застосуванням системи управління ризиками, в тому числі оцінка ризику за МД шляхом аналізу ЕК МД та ЕК ДМВ (ЕМД та ЕДМВ) за допомогою АСАУР.

Відповідно до п.4.9.1 Порядку №631, під час завершення митного оформлення посадовими особами ПМО виконуються такі митні формальності: перевірка відомостей про виконання митних формальностей, сформованих за результатами оцінки ризику за МД із застосуванням СУР, в тому числі за допомогою АСУР.

У разі коли під час виконання відповідно до пункту 5.4 цього розділу за попередньою МД митних формальностей, визначених пунктом 4.5 розділу IV цього Порядку, у тому числі за результатами спрацювання АСАУР, встановлено необхідність надання додаткових документів та/або відомостей про товари, проведення митного огляду товарів, взяття їх проб (зразків), посадова особа ПМО митного органу у строк, визначений частиною п`ятою статті 259 Кодексу, за допомогою АСМО надсилає зазначену інформацію Декларанту на відповідну електронну адресу (п.5.6 Порядку №631).

З метою забезпечення вибірковості митного контролю шляхом застосування системи управління ризиками, поліпшення ефективності роботи Державної фіскальної служби України (далі - ДФС) під час митного контролю та митного оформлення за рахунок застосування методів управління ризиками, у тому числі аналізу ризиків із використанням інформаційних технологій розроблено Порядок здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 31.07.2015 №684, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 21.08.2015 за № 1021/27466 (далі Порядок №684).

Відповідно до абз.2 та 6 п.3 розд.І Порядку №684 автоматизована система аналізу та управління ризиками (далі - АСАУР) - сукупність програмно-інформаційних комплексів, які забезпечують функціонування системи управління ризиками (далі - СУР) під час митного контролю та оформлення товарів і транспортних засобів; модуль АСУР - одна з підсистем АСУР, що входить до складу модуля автоматизованої системи митного оформлення товарів та транспортних засобів (далі - АСМО) або іншого програмно-інформаційного комплексу ДФС (далі - ПІК ДФС) і забезпечує роботу АСУР під час митного контролю товарів і транспортних засобів.

Згідно з розд.VІІІ Порядку №684, з метою прискорення митних формальностей у пунктах пропуску через державний кордон України при здійсненні аналізу та оцінки ризиків перевага надається такому підходу: у пунктах пропуску через державний кордон України переважно здійснюються аналіз та оцінка ризиків на предмет наявності нефіскальних ризиків, а також ризиків недоставки товарів до митниці призначення або їх підміни; у митницях призначення при здійсненні митного контролю та оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення здійснюються аналіз та оцінка ризиків на предмет наявності фіскальних та нефіскальних ризиків.

Відповідно до п.1 розд.IX Порядку №684, з метою забезпечення повноти збереження інформації щодо форм та обсягів митного контролю посадова особа митниці (митного поста) ДФС, визначена для здійснення митних формальностей, фіксує за допомогою АСМО або іншого ПІК ДФС у Переліку митних формальностей за результатами застосування СУР усі митні формальності, виконані під час здійснення митного контролю та оформлення товарів і транспортних засобів (окрім митних формальностей, які автоматично фіксуються у графі E/J митної декларації), а також внесення інформації про результати виконання митних формальностей відповідно до пунктів 12, 13 розділу VIІ цього Порядку (далі - зворотна інформація про застосування СУР).

Щодо роботи посадових осіб відповідача розроблено методичні рекомендації щодо роботи посадових осіб органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України та затверджені наказом ДФС 11.09.2015 №689 (далі Методичні рекомендації).

Згідно з п.8 розд.2 Методичних рекомендацій, у випадках спрацювання автоматизованої системи аналізу та управління ризиками за напрямом перевірки правильності визначення митної вартості товарів у зв`язку з ризиком заниження митної вартості та декларуванням митної вартості нижчої, ніж вартість ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, посадова особа, що здійснює контроль за правильністю визначення митної вартості, здійснює перевірку відомостей, що містяться в документах, що підтверджують заявлену митну вартість, та відповідно до частин третьої - четвертої статті 53 Кодексу здійснює запит додаткових документів. У випадках, передбачених частиною шостою статті 54 Кодексу та частиною першою статті 55 Кодексу, посадова особа, що здійснює контроль за правильністю визначення митної вартості, приймає рішення про коригування митної вартості товарів.

Зокрема, за змістом розд.5 "Джерела довідкової інформації, які можуть бути використані під час роботи з аналізу, виявлення та оцінки ризиків" Методичних рекомендацій визначено, що під час робіт з аналізу, виявлення та оцінки ризиків можуть використовуватися такі джерела інформації: спеціалізовані програмно-інформаційні комплекси Єдиної автоматизованої інформаційної системи ДФС; спеціалізовані видання, які містять інформацію про ціни, сформовані на світовому ринку; інформація, отримана від ДФС, про ціни на товари та/або сировину, матеріали, комплектуючі, які входять до складу товарів; інформація, отримана від митних органів іноземних держав за результатами перевірки автентичності документів, які подавалися під час митного контролю та митного оформлення товару; інформація, отримана за результатами здійснення митного контролю, в тому числі, за результатами проведення документальних перевірок дотримання вимог законодавства з питань державної митної справи; інформація, отримана від державних органів, установ та організацій на запити територіальних органів та/або ДФС; цінова інформація, отримана в рамках домовленостей, укладених між ДФС та асоціаціями, спілками та іншими об`єднаннями імпортерів та виробників; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, що мають відповідні повноваження згідно із законодавством; інформація отримана з мережі Інтернет.

Як встановлено судом, митну вартість імпортованого товару, що вказана декларантом у митній декларації № UA403030/2021/010069 від 03.12.2021, визначено за основним методом, а до самої митної декларації декларантом подано всі необхідні документи для підтвердження заявлених відомостей про митну вартість товару за ціною контракту.

Вартість придбаного, бувшого у користуванні кормозмішувачу V-Mix Plus 25-2S, 2018 року випуску, серійний номер 0, реєстраційний номер 307419, у розмірі 18000,00 євро, включаючи витрат на транспортування в розмірі 55096,50 грн., що в перерахунку становить 1780,53 євро, підтверджуються: зовнішньоекономічним контрактом №42-00 від 26.10.2021, рахунком-проформою №42-00 від 26.10.2021, торгівельним замовленням №42-00 від 26.10.2021, рахунком-фактурою (інвойс) №202200059 від 15.11.2021, платіжним дорученням в іноземній валюті №130 від 03.11.2021, листом-підтвердженням LEINWEBER Landtechnik GmbH & Co.KG про отримання коштів у сумі 18000,00 євро від ПАП "Агропродсервіс", витягом з оборотно-сальдової відомості за 01.11.2021-01.12.2021 по контрагенту LEINWEBER Landtechnik GmbH & Co.KG, договором (контрактом) про перевезення № 2 від 02.11.2021, довідкою, що підтверджує вартість перевезення товару №585 від 23.11.2021, а також висновком про вартісні характеристики товару, підготовлені суб`єктом оцінної діяльності № 24/11-2021 від 24.11.2021.

Із змісту представлених позивачем документів можна чітко та однозначно встановити вартість придбання ввезеного товару, при цьому наявність будь-яких обставин, що є визначальними за цих умов та змінюють його вартість, відповідачем не доведено.

Суд звертає увагу на позицію Верховного Суду, викладену в постановах від 20.02.2018 у справі №809/1884/16, від 21.12.2018 у справі №815/1670/17, від 29.01.2019 у справі №815/6827/17, від 19.02.2019 у справі №805/2713/16-а, від 13.06.2019 у справі №820/6315/15, згідно з якою посилання відповідача на те, що сума, яка зазначена в рахунку-фактурі (інвойсі), поданому декларантом, не була підтверджена, є безпідставними, оскільки положення ст.53 МК України не містять вимог щодо додаткового підтвердження ціни, вказаної у документах, які підтверджують митну вартість товару.

У спірних ж правовідносинах згідно з рахунку-фактури (інвойс) № 202200059 від 15.11.2021 вартість товару становить 18000,00 євро, оплачених позивачем платіжним дорученням в іноземній валюті №130 від 03.11.2021.

В той же час, відповідач поставив під сумнів митну вартість товару у зв`язку з тим, що заявлена митна вартість є нижчою, ніж рівень вартості ідентичного товару, про що свідчить витяг з інтернет ресурсу від 03.12.2021, на рівні 26000,00 євро, а також, у зв`язку із тим, що в документах, поданих до митного оформлення наявні розбіжності.

Суд не бере до уваги доводи відповідача, як на підставу виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості, про те, що згідно п.3.3 зовнішньоекономічного договору від 26.10.2021 № 42-00, до митного оформлення не подано пакувальний лист, оскільки пакувальний лист це супровідний документ до вантажу, де дається перелік усіх видів, артикулів і сортів товарів, що перебувають у кожному товарному місці. Сама по сабі відсутність пакувального листа, який не містить вартості товару, як обов`язкового реквізиту, не може слугувати обставиною для сумніву вартості товару.

Посилання відповідача на те, що в експортній декларації країни відправлення відсутня інформація про вартість товару, є також безпідставними, з огляду на надання декларантом документів, які є достатніми для визначення митної вартості товару за ціною договору та в повній мірі підтверджують заявлену декларантом митну вартість товару, тоді як митна декларація країни відправлення в силу вимог ч.3 ст.53 МК України є додатковим документом.

Стосовно того, що згідно рахунку-проформи від 26.10.2021 №42-00 оплата має бути готівкою, однак до митного оформлення було подано банківський платіжний документ, а також в банківському платіжному документі в графі 70 відсутнє посилання на рахунок-фактуру чи рахунок-проформу, суд відзначає, що такий документ в графі 70 містить посилання на зовнішньоекономічний контракт № 42-00 від 26.10.2021, предметом якого є придбання саме бувшого у користуванні кормозмішувача V-Mix Plus 25-2S, 2018 року випуску, серійний номер 0, реєстраційний номер 307419, який ввезеного на митну територію України позивачем.

Також слід врахувати, що згідно з ч.7 ст.58 МК України платежі необов`язково повинні бути здійснені у вигляді переказу грошей (зокрема, але не виключно). Тому, у спірних правовідносинах надання до митного оформлення платіжного доручення в іноземній валюті №130 від 03.11.2021 не може класифікуватися як обставина, що свідчить про штучне формування декларантом показників митної вартості. Водночас, фактична оплата за поставлений товар, як і спосіб здійснення такої оплати, ніяким чином не впливає на ціну (розмір оплати) товару.

За встановлених обставин, суд вказує на протиправність зроблених відповідачем висновків про неможливість визначення митної вартості за першим основним методом за ціною, яка вказана в зовнішньоекономічному контракті № 42-00 від 26.10.2021 та в рахунку-фактурі (інвойс) № 202200059 від 15.11.2021, з огляду на надання декларантом документів, які є достатніми для визначення митної вартості товару за ціною договору, та в повній мірі підтверджують заявлену декларантом митну вартість товару.

Поряд з цим, відповідачем не доведено неможливість застосування попередніх п`яти методів визначення митної вартості товару. Загальні посилання на норми МК України, зроблені в оскаржуваному рішенні, не конкретизують підстави щодо незастосування того чи іншого методу визначення митної вартості, що в свою чергу не може вважатися достатніми доводами обґрунтованості прийнятого суб`єктом владних повноважень рішення.

Також суд критично ставиться з приводу того, що відповідачем за основу для обрахунку митної вартості товару взято інформацію з інтернет ресурсу від 03.12.2021 на рівні 26000,00 євро. Використаний відповідачем інформаційний ресурс з об`єктивних причин не містить усієї інформації, що стосується суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності, товару і умов його продажу, а тому такі дані не можуть мати першочергового значення у порівнянні з наданими декларантом первинними документами про товар.

Натомість відповідно до висновку про вартісні характеристики товару, підготовлені суб`єктом оцінної діяльності № 24/11-2021 від 24.11.2021, вартість ввезеного на митну територію України товару кормозмішувач V-Mix Plus 25-2S, 2018 року випуску, серійний номер 0, становити 17907,00 євро. Такий висновок є належним та допустимим доказом обґрунтованості визначення митної вартості товару ввезеного позивачем, який поданий додатково з документами, які в розумінні ч.2, 3 ст.53 МК України є документами, які повністю підтверджують заявлену митну вартість. Однак такий висновок безпідставно залишено поза увагою митним органом, через те, що оцінювач посилається на товар іншої моделі та 2010 року випуску, оскільки відмінністю застосованого методу прямого порівняння від методу заміщення є те, що підбирається не ідентичне обладнання, а нові об`єкти функціональні аналоги (можливі незначні відмінності у моделях та характеристиках).

Суд відзначає, що спрацювання системи є лише рекомендацією посадовій особі органу доходів і зборів більш детально проаналізувати умови зовнішньоекономічної операції, та не може бути безумовною підставою для відмови в оформленні товару за самостійно заявленою декларантом митною вартістю товарів.

Формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня вартості іншого товару за інформацію мережі Інтернет не може розцінюватися як заниження позивачем митної вартості, та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості.

Отже, встановлені судом обставини справи та системний аналіз наведених законодавчих норм свідчать про обґрунтованість визначення позивачем митної вартості імпортованого товару кормозмішувач V-Mix Plus 25-2S, 2018 року випуску, серійний номер 0, реєстраційний номер 307419, що підтверджується: зовнішньоекономічним контрактом №42-00 від 26.10.2021, рахунком-проформою №42-00 від 26.10.2021, торгівельним замовленням №42-00 від 26.10.2021, рахунком-фактурою (інвойс) №202200059 від 15.11.2021, платіжним дорученням в іноземній валюті №130 від 03.11.2021, листом-підтвердженням LEINWEBER Landtechnik GmbH & Co.KG про отримання коштів у сумі 18000,00 євро від ПАП "Агропродсервіс", витягом з оборотно-сальдової відомості за 01.11.2021-01.12.2021 по контрагенту LEINWEBER Landtechnik GmbH & Co.KG, договором (контрактом) про перевезення № 2 від 02.11.2021, довідкою, що підтверджує вартість перевезення товару №585 від 23.11.2021, а також висновком про вартісні характеристики товару, підготовлені суб`єктом оцінної діяльності № 24/11-2021 від 24.11.2021.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів №UA403030/2021/000042/2 від 03.12.2021 є необґрунтованим, винесеним без урахування усіх обставин, які мають значення для прийняття рішення, з порушенням вимог ч.2 ст.2 КАС України, а отже є протиправним та підлягає скасуванню.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ч.1 ст.9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч.1 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

При цьому, згідно ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За наслідками судового розгляду, відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав суду достатніх беззаперечних доказів на обґрунтування обставин, на яких ґрунтуються його заперечення, і не довів правомірності оскаржуваного рішення.

Аналогічна позиція стосовно обов`язку доказування була висловлена Європейським судом з прав людини у п.36 справи "Суомінен проти Фінляндії" (Suominen v. Finland), від 01.07.2003 року №37801/97, в якому він зазначив, що хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (рішення).

Таким чином, враховуючи встановлені судом обставини справи, оцінивши добуті докази в їх сукупності за правилами ст.90 КАС України та аналізуючи наведені положення законодавства, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення.

Згідно з ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки позов підлягає до задоволення, то до відшкодування за рахунок бюджетних асигнувань відповідача підлягає сплачена позивачем сума судового збору у розмірі 2270,00 грн. згідно квитанції від 09.12.2021 № (а.с.7).

Керуючись ст.139, 241-246, 250 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасування рішення Тернопільської митниці Держмитслужби №UA403030/2021/000042/2 від 03.12.2021.

Стягнути Тернопільської митниці Держмитслужби сплачений приватним агропромисловим підприємством "Агропродсервіс" судовий збір в сумі 2270 гривень згідно платіжного доручення від 09.12.2021 №.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до частини першої статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Згідно із статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повне судове рішення складено 25 березня 2022 року.

Реквізити учасників справи:

позивач:

- Приватне агропромислове підприємство "Агропродсервіс" (місцезнаходження/місце проживання: с. Настасів,Тернопільський район, Тернопільська область,47734 код ЄДРПОУ/РНОКПП 30356854);

відповідач:

- Тернопільська митниця Держмитслужби (місцезнаходження/місце проживання: вул. Текстильна, 38,м. Тернопіль,46004 код ЄДРПОУ/РНОКПП 43985576).

Головуючий суддя Мандзій О.П.