Справа № 580/10646/21
Суддя: Валентина ТИМОШЕНКО
Дата ухвалення: 2022-03-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 березня 2022 року справа № 580/10646/21

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Тимошенко В.П., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом приватного підприємства АМТ-Груп до Головного управління ДПС у Черкаській області про визнання протиправним та скасування рішення,

встановив:

09 грудня 2021 року у Черкаський окружний адміністративний суд надійшов позов приватного підприємства АМТ-Груп (далі позивач) до Головного управління ДПС у Черкаській області (далі відповідач), в якому позивач просить:

1) визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 17.11.2021 №, яким позивачу визначено грошове зобов`язання за штрафом у розмірі 353709,28 грн за платежем Податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг), код платежу 14060100;

2) визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС в Черкаській області від 17.11.2021 №, яким позивачу визначено грошове зобов`язання за штрафом у розмірі 74526,14 грн за платежем Податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг), код платежу 14060100.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що оскаржувані податкові повідомлення-рішення прийняті відповідачем з порушенням вимог Податкового кодексу України. Зокрема зазначено, що поданий позивачем уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань не міг бути підставою для нарахування грошових зобов`язань та при прийнятті оскаржуваних рішень відповідач не міг встановити умисел позивача щодо вчинення податкового правопорушення.

Ухвалою судді Черкаського окружного адміністративного суду від 04.01.2022 відкрито провадження у даній справі та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами.

Ухвалою судді Черкаського окружного адміністративного суду від 26.01.2022 заяву позивача про збільшення позовних вимог прийнято до розгляду

Представником відповідача подано відзив на позовну заяву, в якому позовні вимоги не визнав та просив суд відмовити в задоволенні позову. В обгрунтування правової позиції зазначив, що відповідачем проведена камеральна перевірка якою встановлено порушення п.п. 16.1.4 п. 16.1 ст. 16, п. 50.1 ст. 50, п. 57.1 ст. 57, п. 203.2 ст. 203 ПК України. Зокрема відповідач зазначив, що позивач цілеспрямовано створював умови, які не мали іншої мети, як неналежне виконання вимог ПК України, в частині своєчасної сплати узгоджених податкових зобов`язань з податку на додану вартість.

На підставі ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд справи проводиться в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Дослідивши подані суду письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, суд зазначає таке.

Товариство з обмеженою відповідальністю «АМТ-Групп» зареєстроване як юридична особа 26.08.2003 (). Є платником податку на додану вартість.

Головним державним ревізором-інспектором територіального відділу камеральних перевірок податкової звітності управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС у Черкаській області Тетяною Кузьменко проведено камеральну перевірку платника податку .

За наслідками перевірки складено акт камеральної перевірки №7145/23-00-18-0507/32584007 від 12.10.2021, яким встановлено порушення .п. 16.1.4 п. 16.1 ст. 16, п. 50.1. ст. 50, п. 57.1 ст. 57, п. 203,2 ст. 203 Податкового кодексу України.

За результатами перевірки встановлено, що позивачем несвоєчасно сплачено узгоджену суму податкових зобов`язань, а саме:

- по податковій декларації з податку на додану вартість № за жовтень 2020 року, яку подано з порушенням строків подання податкової звітності, а саме строком подання 20.11.2020, фактично подано 21.12.2020;

- по податковій декларації з податку на додану вартість № від 21.12.2020 за листопад 2020 року, в якій задекларовано суму до сплати 7515 грн.;

-по уточнюючому розрахунку податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з самостійно виявлених помилок № від 15.02.2021р. за грудень 2020 року, в якому задекларовано до сплати 513043 грн. та зменшено суму від`ємного значення на погашення боргу з ПДВ на суму 145514 грн;

- по уточнюючому розрахунку податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з самостійно виявлених помилок № від 11.03.2021 за грудень 2020 року, в якому задекларовано до сплати 201758 грн.

На підставі акту перевірки відповідачем прийнято:

1) податкове повідомлення-рішення від 17.11.2021 №, яким позивачу визначено грошове зобов`язання за штрафом у розмірі 353709,28 грн за платежем Податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг), код платежу 14060100;

2) податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС в Черкаській області від 17.11.2021 №, яким позивачу визначено грошове зобов`язання за штрафом у розмірі 74526,14 грн за платежем Податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг), код платежу 14060100.

Вважаючи зазначені ППР протиправним, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Вирішуючи спір по суті суд зазначає таке.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України (далі - ПК України).

Відповідно до абз. 1 п. 75.1 ст. 75 ПК України, контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального (абз. 1 п. 75.1.1 ст. 75 ПК України).

Згідно абз. 1 п. 76.1 ст. 76 ПК України, камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком (абз. 2 п. 76.1 ст. 76 ПК України).

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 ПК України.

Як вбачається з матеріалів справи, службовими особами Головного управління ДПС у Черкаській області, на підставі підпунктів 19-1.1.1 та 19-1.1.2 пункту 19-1.1 статті 19-1, підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20, підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75, статті 76 Податкового кодексу України, проведено камеральну перевірку своєчасності сплати узгоджених сум податкових зобов`язань по податку на додану вартість.

За висновками Акту перевірки, дані камеральної перевірки свідчать про несвоєчасну сплату (погашення) платником самостійно визначених грошових зобов`язань по податку на додану вартість.

На підставі вказаного На підставі акту перевірки відповідачем прийнято:

1) податкове повідомлення-рішення від 17.11.2021 №, яким позивачу визначено грошове зобов`язання за штрафом у розмірі 353709,28 грн за платежем Податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг), код платежу 14060100;

2) податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС в Черкаській області від 17.11.2021 №, яким позивачу визначено грошове зобов`язання за штрафом у розмірі 74526,14 грн за платежем Податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг), код платежу 14060100.

Матеріали справи свідчать, що позивачем подано до податкового органу уточнюючі податкові розрахунки по податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок.

Згідно оскаржуваних податкових повідомлень-рішень, на позивача накладено штрафи на підставі статті 124 ПК України.

Починаючи з 01 січня 2021 року фінансова відповідальність за порушення правил сплати (перерахування) грошового зобов`язання передбачена ст.124 Кодексу, у разі не сплати узгодженої суми грошового зобов`язання (крім грошового зобов`язання у вигляді штрафних (фінансових) санкцій, застосованих) на підставі Кодексу чи іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи, а також пені, застосованої на підставі Кодексу чи іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи) платник податків притягується у вигляді штрафу а саме в наступних розмірах:

5 % від погашеної суми податкового боргу при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання;

10 % від погашеної суми податкового боргу при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання;

25 % від суми несплаченого (несвоєчасно сплаченого) грошового зобов`язання за діяння шодо не сплати визначеного грошового зобов`язання вчиненні умисно;

50% від суми несплаченого (несвоєчасно сплаченого) грошового зобов`язання за діяння щодо не сплати визначеного грошового зобов`язання вчиненні умисно повторно протягом 1095 календарних днів або які призвели до прострочення сплати грошового зобов`язання на строк більше 90 календарних днів.

З матеріалів справи вбачається, що податковий орган зробив висновок про порушення позивачем строків сплати узгодженої суми грошових зобов`язань по податку на додану вартість, у зв`язку з поданням позивачем уточнюючих податкових розрахунків.

За приписами пунктів 35.1-35.2 статті 35 ПК України, сплата податків та зборів здійснюється в грошовій формі у національній валюті України, крім випадків, передбачених цим Кодексом або законами з питань митної справи. Сплата податків та зборів здійснюється в готівковій або безготівковій формі, крім випадків, передбачених цим Кодексом або законами з питань митної справи.

Відповідно до п. 87.1 ст. 87 ПК України, джерелами самостійної сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу платника податків є будь-які власні кошти, у тому числі ті, що отримані від продажу товарів (робіт, послуг), майна, випуску цінних паперів, зокрема корпоративних прав, отримані як позика (кредит), та з інших джерел, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею, а також суми надміру сплачених платежів до відповідних бюджеті.

Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду у постановах від 10 квітня 2020 року у справі №817/667/18, від 16 квітня 2020 року у справі № 826/12525/15, від 27 червня 2019 року у справі № 817/3148/14, зазначив таке: «...подання платником податків у встановленому порядку уточнюючого розрахунку до податкової декларації не є формою сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу, а тому у контролюючого органу відсутні підстави для застосування штрафних санкцій, передбачених пунктом 126.1 статті 26 ПК України, розмір яких залежить від суми погашеного податкового боргу та кількості днів затримки його сплати».

Схожий висновок, також, викладений у постанові Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду від 03 вересня 2020 року у справі № 805/1764/16-а.

Враховуючи вищезазначене, суд вважає, що при поданні уточнюючих податкових розрахунків по податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок позивач реалізував своє право на усунення самостійно виявлених помилок і не здійснював при цьому фактичної сплати податкових зобов`язань, а тому, притягнення його до відповідальності за погашення податкового зобов`язання з простроченням строку і фактичне ототожнення відповідачем подання уточнюючих податкових розрахунків з погашенням грошового зобов`язання (боргу) не відповідає змісту та сутності статті 124 Податкового кодексу України та покладає на платника додатковий тягар майнових зобов`язань за відсутності відповідного правового підґрунтя.

Даний висновок узгоджується з позицією Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду, викладеною у вищевказаній постанові від 10 квітня 2020 року у справі №817/667/18.

Таким чином, суд вважає, що у Головного управління ДПС Черкаській області не було підстав для застосування до позивача штрафних санкцій, передбачених статтею 124 ПК України, оскільки, об`єкт їх застосування відсутній.

Крім того, пунктом 109.1 статті 109 Податкового кодексу України встановлено, що податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

При цьому, відсутність вини платника податків, як необхідної складової податкового правопорушення, обумовлює протиправність застосування штрафних (фінансових) санкцій.

Статтею 112 ПК України встановлені загальні умови притягнення до фінансової відповідальності за вчинення податкових правопорушень та порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно із п.112.1 ст.112 ПК України, особа може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення за умови наявності в її діянні (дії або бездіяльності) вини, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до п. 112.2 ст.112 ПК України, особа вважається винною у вчиненні правопорушення, якщо буде встановлено, що вона мала можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжила достатніх заходів щодо їх дотримання.

Вжиті платником податків заходи щодо дотримання правил та норм податкового законодавства вважаються достатніми, якщо контролюючий орган не доведе, що, вчиняючи певні дії або допускаючи бездіяльність, за які передбачена відповідальність, платник податків діяв нерозумно, недобросовісно та без належної обачності.

Пунктом 112.7 статті 112 ПК України визначено, що у разі якщо контролюючий орган не доведе, що платник податків мав можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжив достатніх заходів щодо їх дотримання, платник податків не може бути притягнутий до відповідальності за таке порушення. Положення цього пункту застосовуються виключно в разі, якщо умовою притягнення до фінансової відповідальності за податкове правопорушення є наявність вини платника податків.

Порядок доведення обставин, за яких особа може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинене податкове правопорушення, в межах судового провадження визначається процесуальним законодавством.

Усі сумніви щодо наявності обставин, за яких особа може бути притягнута до відповідальності за порушення податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючий орган, трактуються на користь такої особи.

Таким чином, зарахувавши у сплату грошових зобов`язань зменшення нарахованих сум за уточненими податковими зобов`язаннями, то в порядку ст.50 ПК України, такі дії не можуть розцінюватись як умисна несплата грошових зобов`язань.

Враховуючи вищевикладене, податкові повідомлення-рішення від 17.11.2021 № та від 17.11.2021 № є протиправними та підлягають скасуванню.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 1 ст. 77 КАС України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

При цьому в силу положень частини 2 статті 77 вказаного кодексу в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи вищезазначене, суд дійшов висновку про задоволення позову в повному обсязі.

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відтак, судові витрати позивача по сплаті судового збору підлягають стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

вирішив:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 17.11.2021 №, яким позивачу визначено грошове зобов`язання за штрафом у розмірі 353709,28 грн за платежем Податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг), код платежу 14060100.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС в Черкаській області від 17.11.2021 №, яким позивачу визначено грошове зобов`язання за штрафом у розмірі 74526,14 грн за платежем Податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг), код платежу 14060100.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Черкаській області на користь приватного підприємства «АМТ-Груп» 5305 (п`ять тисяч триста п`ять) грн 65 коп. судових витрат.

Копію рішення направити учасникам справи.

Рішення суду набирає законної сили з моменту її підписання, однак може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду у строк, встановлений статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України з урахуванням вимог пункту 3 розділу VI Прикінцеві положення Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Валентина ТИМОШЕНКО