Справа № 160/20111/21
Суддя: Маковська Олена Володимирівна
Дата ухвалення: 2022-03-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Маковської О.В. розглянувши у порядку письмового провадження у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Держпраці в Дніпропетровській області про оскарження рішення про накладення дисциплінарного стягнення, -
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Держпраці в Дніпропетровській області, в якій позивач просить визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Держпраці в Дніпропетровській області № 87-д від 30.09.2021 «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 ».
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що оскаржуваний наказ прийнято з численними порушеннями, а тому він підлягає скасуванню.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.11.2021 відкрито провадження в справі за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомленням учасників справи.
Від відповідача до суду надійшов відзив, у якому він проти позовних вимог заперечує, просить відмовити в їх задоволенні.
Від позивача до суду надійшла відповідь на відзив, яка обґрунтована доводами позовної заяви.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.
Судом встановлено, що позивач працює головним державним інспектором відділу нагляду у металургії та машинобудуванні, котлонагляду, за підйомними спорудами та енергетиці у м.Кривий Ріг управління гірничого нагляду, нагляду в промисловості і на об`єктах підвищеної небезпеки Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області.
Наказом Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 18.08.2021 №76-д відкрито дисциплінарне провадження стосовно ОСОБА_1 та утворено дисциплінарну комісію в Головному управлінні Держпраці у Дніпропетровській області.
За результатами дисциплінарного провадження дисциплінарною комісією в Головному управлінні Держпраці у Дніпропетровській області встановлено, що ОСОБА_1 не забезпечено ефективне виконання завдань та повноту і об`єктивність проведення заходу державного нагляду (контролю).
Передумовою для такого висновку стало те, що посадовими особами Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області згідно наказу № 226ПЛ від 15.02.2021 у період з 03.03.2021 по 17.03.2021 здійснено плановий захід державного нагляду (контролю) у формі перевірки щодо додержання законодавства у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці у ТОВ «МАРКАМЕТ».
За результатами перевірки суб`єкту господарювання видано припис від 22.03.2021 №14/5.8 (далі - Припис), яким зобов`язано директора ТОВ «МАРКАМЕТ» ОСОБА_2 усунути виявлені під час перевірки порушення вимог нормативно-правових актів з охорони праці та промислової безпеки у тому числі:
-пункт 3 Припису: «Роботодавцем не одержано дозвіл на виконання робіт підвищеної небезпеки групи «А» у порядку встановленому Кабінетом Міністрів України постановою №1107 від 26 жовтня 2011 p.: - вантажно-розвантажувальні роботи за допомогою машин і механізмів - навантажувача».
-пункт 4 Припису: «Роботодавцем або уповноваженою ним особою не подана декларація відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з охорони праці щодо виконання робіт підвищеної небезпеки групи «Б», у порядку встановленому постановою №1107 від 26 жовтня 2011 р. Кабінету Міністрів України: - обслуговування верстатів з обробки деревини і металів».
-пункт 6 Припису: «Роботодавцем або уповноваженою ним особою не подана декларація відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з охорони праці щодо експлуатації машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки групи «Б» у порядку встановленому постановою №1107 від 26 жовтня 2011 р. Кабінету Міністрів України: - ковальсько-пресове устатковання: 1. Автоматична лінія виготовлення металочерепиці «DOFAK» (2014 р.в., зав. №1), 2. Автоматична лінія виготовлення подвійних трапецеїдальних металевих листів «DOFAK» Т8/45 (2012 р.в., зав. №8), 3. Автоматична лінія профілювання і різання металевих листів типу CS-GW ТІ 8/1250 (2004 р.в., зав. №222), 4. Автоматична лінія профілювання і різання металевих листів типу CS-GW Т35/1250 (2004 р.в., зав. №Б/Н), 5. Автоматична лінія виготовлення подвійних трапецеїдальних металевих листів «DOFAK» ТИ (2018 р.в., зав. №5), 6. Машина автоматична вигинальна типу «DOFAK» D23 (2003 р.в., зав. №8)».
-пункт 19 Припису: «Роботодавцем або уповноваженою ним особою не подана декларація відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з охорони праці щодо експлуатації машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки групи «Б» у порядку встановленому постановою №1107 від 26 жовтня 2011 р. Кабінету Міністрів України: а саме навантажувача Toyota 02-8FGF-18».
Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області відповідно до наказу від 17.06.2021 № 912П та на підставі абзацу 4 частини 1 статті 6 Закону України «Про основні засади держаного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 № 877-V, направлено у період з 22.06.2021 по 23.06.2021 для проведення позапланового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю) у формі перевірки щодо додержання законодавства у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці у ТОВ «МАРКАМЕТ», щодо виконання припису про усунення порушень вимог законодавства, виданого за результатами проведення попереднього заходу державного нагляду від 22.03.2021 № 14/5.8 таких посадових осіб: головний державний інспектор відділу нагляду у металургії та машинобудуванні, котлонагляду, за підйомними спорудами та енергетиці у м. Кривий Ріг управління гірничого нагляду, нагляду в промисловості і на об`єктах підвищеної небезпеки Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області ОСОБА_1 та головний лікар з гігієни праці відділу з питань гігієни праці управління з питань праці Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області Дударь Д.О.
Відповідно до акту № 72/5.8 від 23.06.2021, складеного за результатами проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання законодавства у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці у ТОВ «МАРКАМЕТ», порушень вимог законодавства під час перевірки не виявлено.
Під час підготовки відповіді на зазначений лист заступником начальника управління - начальником відділу нагляду у гірничодобувній промисловості у м. Кривий Ріг управління гірничого нагляду, нагляду в промисловості і на об`єктах підвищеної небезпеки ОСОБА_3 , головним державним інспектором відділу нагляду у металургії та машинобудуванні, котлонагляду, за підйомними спорудами та енергетиці у м. Кривий Ріг управління гірничого нагляду, нагляду в промисловості і на об`єктах підвищеної небезпеки Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області ОСОБА_4 встановлено, що суб`єкт господарювання ТОВ «МАРКАМЕТ» станом на 13.08.2021 не отримав дозвіл і не подав декларацію відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань охорони праці.
Даний факт підтверджується також службовою запискою від 08.09.2021 № 140-11/21 начальника відділу експертної роботи, ринкового нагляду та надання адміністративних послуг у якій зазначено, що за період дії Порядку видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, затвердженого Постановою КМУ від 26.10.2011 № 1107, ТОВ «МАРКАМЕТ» за отриманням дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та реєстрації декларацій відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань охорони праці до Управління Держпраці не зверталось.
У поясненні головного державного інспектора відділу нагляду у металургії та машинобудуванні, котлонагляду, за підйомними спорудами та енергетиці у м. Кривий Ріг управління гірничого нагляду, нагляду в промисловості і на об`єктах підвищеної небезпеки Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області ОСОБА_4 від 03.09.2021 зазначено, що суб`єкт господарювання ТОВ «МАРКАМЕТ» станом на 13.08.2021 не отримав дозвіл і не подав декларацію відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань охорони праці.
Викладене свідчить, що під час здійснення державного нагляду (контролю) ОСОБА_1 , не забезпечено ефективне виконання завдань та повноту і об`єктивність проведення заходу державного нагляду (контролю), допущено неналежне виконання посадових обов`язків.
Відповідачем зазначено, що в діях ОСОБА_1 встановлено вчинення дисциплінарного проступку, що полягає у неналежному виконанні вимог пункту 1 розділу 3 Посадової інструкції головного державного інспектора відділу нагляду у металургії та машинобудуванні, котлонагляду, за підйомними спорудами та енергетиці у м. Кривий Ріг управління гірничого нагляду, нагляду в промисловості і на об`єктах підвищеної небезпеки Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, затвердженої начальником Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області 21.10.2020,.
Інструкцією визначено, що головний державний інспектор відділу здійснює, у порядку, визначеному законодавством, заходи державного нагляду (контролю) у сфері охорони праці, гігієни праці, промислової безпеки на підприємствах металургійного, машинобудівного, енергетичного комплексу та під час експлуатації об`єктів котлонагляду та підйомних споруд, у сфері поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про праці, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсації, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб. Оформлює документи за результатами здійснення заходів державного нагляду (контролю) відповідно до вимог законодавства та вимог пункту 10 розділу 3 Посадової інструкції, якою визначено, що головний державний інспектор відділу виконує накази (розпорядження) керівництва Управління Держпраці, керівництва управління гірничого нагляду в промисловості і на об`єктах підвищеної небезпеки, начальника відділу та його заступника з наданням письмового підтвердження їх виконання, а також інші обов`язки, передбачені законодавством України, Положенням про відділ. Несе відповідальність за виконання завдань і функцій, визначених Положенням про відділ та цією посадовою інструкцією, за вчинення якого застосовується такий вид дисциплінарного стягнення як догана.
Наказом Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області № 87-д від 30.09.2021 «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 » до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани в перший день виходу на роботу.
Не погодившись з даним наказом, позивач звернулась за захистом порушеного права до суду.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.
Відповідно до частини 1 статті 8 Закону України "Про державну службу", державний службовець зобов`язаний:
1) дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України;
2) дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки;
3) поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина;
4) з повагою ставитися до державних символів України;
5) обов`язково використовувати державну мову під час виконання своїх посадових обов`язків, не допускати дискримінацію державної мови і протидіяти можливим спробам її дискримінації;
6) забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів;
7) сумлінно і професійна виконувати свої посадові обов`язки;
8) виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України;
9) додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції;
10) запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби;
11) постійно підвищувати рівень своєї професійної компетентності та удосконалювати організацію службової діяльності;
12) зберігати державну таємницю та персональні дані осіб, що стали йому відомі у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, а також іншу інформацію, яка відповідно до закону не підлягає розголошенню;
13) надавати публічну інформацію в межах, визначених законом.
Згідно із частиною 1 статті 64 Закону №889-VIII, за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.
Частиною 1 статті 65 Закону №889-VIII передбачено, що підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.
На підставі пункту 5 частини 2 статті 65 вказаного Закону, дисциплінарним проступком є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.
Положеннями частини 1 статті 66 Закону №889-VIII визначено, що до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення:
3) попередження про неповну службову відповідність;
4) звільнення з посади державної служби.
У разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.
За правилами статті 68 Закону №889-VIII, дисциплінарні провадження ініціюються суб`єктом призначення. Дисциплінарні стягнення накладаються (застосовуються) на державних службовців, які займають посади державної служби категорій Б і В : зауваження - суб`єктом призначення; інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення за поданням дисциплінарної комісії.
Згідно із частинами 1, 9 - 11 статті 69 Закону №889-VIII, для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).
Дисциплінарна комісія розглядає дисциплінарну справу державного службовця, сформовану в установленому цим Законом порядку.
Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.
Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.
Відповідно до ч. 1 статті 75 Закону №889-VIII, перед накладенням дисциплінарного стягнення суб`єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення. Відмова надати пояснення не перешкоджає здійсненню дисциплінарного провадження та накладенню на державного службовця дисциплінарного стягнення.
Частиною 1 статті 74 того ж Закону передбачено, що дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.
Рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення. У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення (частини 1 і 2 статті 77 Закону №889-VIII).

Згідно з п.36 Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 4 грудня 2019 року №1039 (далі - Порядок №1039), за результатами розгляду дисциплінарного провадження суб`єкт призначення (керівник державної служби) протягом десяти календарних днів з дня отримання пропозиції Комісії, подання дисциплінарної комісії приймає рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Рішення оформляється наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення (керівника державної служби).

Відповідно до ч.ч.1-3 ст.77 Закону України "Про державну службу", рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення.

У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.

Якщо під час розгляду дисциплінарної справи у діях державного службовця не виявлено дисциплінарного проступку, суб`єкт призначення приймає рішення про закриття дисциплінарного провадження стосовно державного службовця, яке оформляється наказом (розпорядженням).

Отже, з системного аналізу вказаних положень діючого у цій сфері законодавства можна дійти висновку про те, що дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця, а також бути застосованим тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця.

Одночасно суд зазначає, що у постанові від 10.03.2020 у справі №820/2054/17, Верховний Суд дотримується правової позиції, відповідно до якої, дисциплінарне стягнення - це передбачена законом міра примусу, що застосовується суб`єктом призначення до державного службовця, який порушив службову дисципліну, тобто вчинив дисциплінарний проступок.

При цьому об`єктивна сторона проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними й поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає в порушенні трудових обов`язків, закріплених положеннями загального та спеціального законодавства про працю: Кодексом законів про працю України, Законом №889-VІІІ, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів та розпоряджень власника, уповноваженої ним адміністрації.

Особливе значення під час визначення діяння державного службовця, як дисциплінарного проступку має наявність у вчиненні цього діяння вини державного службовця, тобто певного психічного ставлення особи до своїх протиправних дій і їхніх шкідливих наслідків.

Наказом Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 18.08.2021 №76-д порушено дисциплінарне провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку вчиненого позивачем, за неналежне виконання своїх службових обов`язків.

За результатами проведеної перевірки, дисциплінарною комісією складено подання від 16.09.2021 в якому вказано про неналежне виконання державним службовцем посадових обовязків (пункту 5 частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу»), передбачених пунктами 1,10 розділу 3 посадової інструкції головного державного інспектора віддіду нагляду у металургії та машинобудуванні, котлонагляду, за підйомними спорудами та енергетиці у м.Кривий Ріг, затввердженої начальником Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області 21.10.2020 та зроблено висновок про наявність в діях державного службовця дисциплінарного проступку.

Наказом Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 30.09.2021 №87-д "Про застосування дисциплінарного стягнення стосовно ОСОБА_1 ", до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Статтею 74 Закону України "Про державну службу" передбачені гарантії прав державних службовців під час застосування дисциплінарного стягнення, відповідно до частин 1-2, 6 якої, дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення.

З матеріалів дисциплінарної справи вбачається, що позивачці ставиться в провину те, що під час здійснення державного нагляду (контролю) нею не забезпечено ефективне виконання завдань та повноту і об`єктивність проведення заходу державного нагляду (контролю), допущено неналежне виконання посадових обов`язків.

Означений проступок став підставою для її перевірки дисциплінарною комісією. Водночас, слід зазначити, що згідно п.19 Порядку №1039, формою роботи дисциплінарної комісії є засідання.

Рішення дисциплінарної комісії оформляється протоколом.

У протоколі зазначаються прізвище та ініціали голови, секретаря і присутніх на засіданні членів дисциплінарної комісії, місце, дата проведення засідання, час початку і закінчення засідання, порядок денний, результати розгляду порядку денного, результати голосування за кожним пунктом порядку денного, прийняті рішення ( п.22 Порядку).

Дослідивши матеріали дисциплінарної справи, судом встановлено, що засідань дисциплінарною комісією не проводилось, відповідно протоколів не оформлювалось, що унеможливлює встановити засади роботи означеної комісії.

Відповідно до пунктів 31, 32, 35 Порядку встановлено, що - комісія, дисциплінарна комісія запрошує державного службовця на своє засідання для надання пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, та пропонує надати таке пояснення у письмовому вигляді.

Про дату, час і місце засідання Комісії, дисциплінарної комісії державному службовцю повідомляється шляхом вручення інформації чи документів або надсилання їх поштою за адресою місця проживання/перебування чи на його адресу електронної пошти, або з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку за наявними в особовій справі контактними даними.

Таке повідомлення здійснюється не менш як за п`ять календарних днів до дня проведення засідання Комісії, дисциплінарної комісії.

У разі коли державний службовець не прибув на засідання або не повідомив про поважні причини своєї відсутності, а також не надав письмові пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, Комісія, дисциплінарна комісія складає акт про відмову від надання пояснень.

Відсутність державного службовця на засіданні Комісії, дисциплінарної комісії не перешкоджає здійсненню дисциплінарного провадження.

Комісія, дисциплінарна комісія вносить суб`єкту призначення (керівникові державної служби) пропозицію (подання) разом з матеріалами дисциплінарної справи не пізніше ніж протягом трьох робочих днів з дня її (його) підписання.

Одночасно із внесенням суб`єкту призначення (керівникові державної служби) пропозиції (подання) державному службовцю повідомляється про дату внесення суб`єкту призначення (керівнику державної служби) такої пропозиції (подання) та необхідність надання ним письмового пояснення суб`єкту призначення (керівнику державної служби) відповідно до статті 75 Закону.

Таке повідомлення державного службовця здійснюється шляхом вручення або надсилання поштою, в тому числі з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку. У разі доведення інформації або документів шляхом використання інших засобів телекомунікаційного зв`язку такий спосіб фіксується протоколом у встановленому порядку. Інформація або документи надсилаються державному службовцеві за адресою місця проживання/перебування або на його адресу електронної пошти чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку за наявними в особовій справі контактними даними.

Судом встановлено, що матеріали дисциплінарної справи не містять доказів надсилання поштою або вручення повідомлення позивачці про надання пояснень.

Також, суд критично оцінює акт відповідача від 30.09.2021 про відмову надати письмові пояснення керівнику Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, оскільки в протиріч його визначенню, за змістом означений документ фіксує: не надання письмових пояснень позивачем.

Крім цього, суд враховує, що згідно наказу Головного управління Держраці у Дніпропетровській області від 22.09.2021 №391-в, в цей день - 30.09.2021 позивачка перебувала у щорічній основній відпустці (з 27.09.2021 по 06.10.2021), відповідно надати пояснення з обективних причин не могла, отже зафіксована обставина про відмову надати письмові пояснення, на позицію суду є неналежним доказом.

Окрім цього, суд погоджується з доводами позивачки про безпідставне ненадання для ознайомлення матеріалів дисциплінарної справи, що є порушенням вимог статті 76 Закону України "Про державну службу" та не реалізації приписів п.28 Порядку №1039 в частині самостійної перевірки обставин визначеного дисциплінарного проступку позивачки.

За наведених обставин, суд доходить висновку, що дисциплінарною комісією не дотримано основних засад роботи, що спричинило передчасне прийняття рішення за відсутності доказів, які б свідчили про допущені позивачкою порушень, за які її притягнуто до відповідальності.

Також, оскаржуваний наказ Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області не містить жодних доводів про те, у чому полягає саме винна - протиправна дія позивача, як державного службовця, а також не містить кваліфікації проступку, за допомогою якої можливо було б встановити тотожність між ознаками дисциплінарного проступку, закріпленого в правовій нормі, і ознаками вчиненого діяння.

Водночас, обрання ж того чи іншого виду стягнення, згідно зі ст.66 Закону №889-VIII, в першу чергу залежить від того, який саме дисциплінарний проступок вчинений державним службовцем.

Згідно ст.77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Як зазначено судом, дисциплінарне стягнення може бути накладено у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця.

Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх обов`язків. Так, складовими дисциплінарного проступку є дії або бездіяльність працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) та порушенням або ж неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.

Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність складу дисциплінарного проступку.

Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна з важливих ознак порушення трудової дисципліни.

Наявними матеріалами справи не доведено протиправної винної дії (бездіяльності) чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні позивачем посадових обов`язків, визначених законом, посадовою інструкцією або положенням про структурний підрозділ, за яке до позивача може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 6 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з положеннями статті 9 Конституції України та статтями 17, частиною п`ятою статті 19 Закону України від 23.02.2006 року №3477-IV "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди та органи державної влади повинні дотримуватись положень Європейської конвенції з прав людини та її основоположних свобод 1950 року, застосовувати в своїй діяльності рішення Європейського суду з прав людини з питань застосування окремих положень цієї Конвенції.

Європейський суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу належного урядування . Він передбачає, що в разі коли йдеться про питання загального інтересу, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (див. рішення у справах Беєлер проти Італії Онер`їлдіз проти Туреччини Megadat.com S.r.l. проти Молдови Москаль проти Польщі (Moskal v. Polandу). Також, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах (рішення у справах Лелас проти Хорватії (Lelas v. Croatia), Тошкуце та інші проти Румунії (Toscuta and Others v. Romania).

З огляду на зазначене, суд доходить висновку, що наказ Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області №87-д від 30.09.2021 року є таким, що прийнятий без належного з`ясування та встановлення фактичних обставин у справі, тобто є необґрунтованим, а тому протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Враховуючи положення статті 139 КАС України, сплачений позивачем судовий збір в розмірі 908,00 грн. підлягає стягненню на її користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.139, 246, 382, 255, 292-297, 325 КАС країни, суд,

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 30.09.2021 №87-д "Про застосування дисциплінарного стягнення стосовно ОСОБА_1 ".

Стягнути на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір в розмірі 908,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені статтею 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя

О.В. Маковська