Справа № 420/19770/21
Суддя: Кравченко К.В.
Дата ухвалення: 2022-03-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 березня 2022 р.м.ОдесаСправа № 420/19770/21
Головуючий в 1 інстанції: Єфіменко К.С.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді Кравченка К.В.,
судді Джабурія О.В.,
судді Вербицької Н.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС в Одеській області на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 06 грудня 2021 року по справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ГЛО 2017» до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії

В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2021 року ТОВ «ГЛО 2017» (далі позивач, Товариство) звернулось до Одеського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС в Одеській області (далі - ГУ ДПС) в якому просило:

- визнати протиправним та скасувати Рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №40749 від 26.08.2021 року;

- зобов`язати ГУ ДПС в Одеській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «ГЛО 2017» з переліку платників податку, що відповідають Критеріям ризиковості платника податку;

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що оскаржуване рішення Комісії ГУ ДПС не відповідає вимогам акту індивідуальної дії щодо його обґрунтованості та вмотивованості, а саме, не містить мотивації підстав віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до п.8 Критеріїв ризиковості платників податку, а тому підлягає скасуванню.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 06.12.2021 року, яке було ухвалено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження), позовні вимоги задоволено, а також стягнуто на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача витрати на сплату судового збору в розмірі 2270,00 грн. та витрати на правничу допомогу у розмірі 3500,00 грн..

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти по справі нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

За клопотанням апелянта ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суд по даній справі від 02.02.2022 року апеляційний розгляд призначено у відкритому судовому засіданні за участю сторін.

29.03.2022 року від представника позивача адвоката Таштанової О.Г. надійшло клопотання про розгляд апеляційної скарги без участі сторін.

Будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи, відповідач участь свого представника в судовому засіданні не забезпечив, про причини відсутності не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи не надіслав.

Відповідно до ч.1 ст.311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі:

1) відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю;

2) неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання;

3) подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

На підставі п.п.2, 3 ч.1 ст.311 КАС України колегія суддів здійснює апеляційний перегляд справи в порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів прийшла до наступного.

З матеріалів справи вбачається, що 18.08.2021 року ТОВ «ГЛО 2017» подало відповідачу через електронний кабінет Повідомлення про подання інформації та копій документів щодо не відповідності позивача критеріям ризиковості платника, в якому зазначило, що прийняте відповідачем Рішення про відповідність ТОВ «ГЛО 2017» критеріям ризиковості платника податку від 03.04.2020 року №40678 є неправомірним, оскільки, крім цитування змісту пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, в цьому рішенні не зазначено конкретних підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків у відповідності до пункту 8 вказаних Критеріїв ризиковості.

26.08.2021 року Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН Головного управління ДПС в Одеській області (далі Комісія ГУ ДПС) було прийнято рішення №40749 про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку, яким була встановлена відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку з підстав встановлених п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Оскаржуване позивачем рішення №40749 від 26.08.2021 року про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку прийнято на підставі Постанови Кабінету Міністрів України №1165 від 11.12.2019 року «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», якою затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №1165), Порядок розгляду скарги щодо рішення комісії про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Додатками до Порядку зупинення №1165 є, зокрема, Критерії ризиковості платника податку на додану вартість (Додаток №1), Критерії ризиковості здійснення операцій (Додаток №3), рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку (Додаток №4).

Пунктом 2 Порядку №1165 визначено, що автоматизований моніторинг відповідності ПН/РК критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Пунктом 6 Порядку встановлено, що питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (Додаток №4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Критерії ризиковості платника податку визначені у Додатку №1, в пункті 8 якого встановлений наступний критерій: у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації ПН/РК.

Саме п.8 таких критеріїв і був підставою для прийняття спірного рішення №40749 від 26.08.2021 року.

Суд першої інстанції визнав протиправним та скасував спірне рішення №40749 від 26.08.2021 року з тих підстав, що в цьому рішенні не зазначено, яка саме податкова інформація стала підставою для прийняття вказаного рішення, незважаючи на те, що ця інформація повинна бути зазначена також згідно з формою такого рішення, передбаченого Додатком №4 до Порядку №1165.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, оскільки наявність у контролюючого органу права на прийняття рішення про включення платника податків до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості не означає, що таке право може бути реалізовано свавільно та без наявності для цього визначених законом підстав.

Відповідно до положень частини 1 та 2 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Отже, доводячи правомірність спірного рішення №40749 від 26.08.2021 року відповідач в рамках даного спору повинен підтвердити існування підстав для винесення такого рішення, тобто наявності у нього на час прийняття такого рішення податкової інформації відносно позивача, яка надала йому підстави віднести позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості.

Як вірно зазначив суд першої інстанції, податкова інформація мала бути чітко зазначена в спірному рішенні, як підстава для його прийняття, оскільки це надає платнику податків можливість визначитись з переліком документів для надання Комісії в спростування вказаного рішення, а у разі не прийняття позитивного для платника податків рішення оскаржити його з відповідних мотивів. Не зазначення у спірному рішенні конкретної податкової інформації позбавляє права платника податків на спростування такої інформації, надання відповідних документів для прийняття рішення про виключення його з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

В апеляційній скарзі апелянт посилається на те, що податкова інформація є службовою та використовується податковими органами для обробки зібраної інформації в автоматичному режимі. З цього приводу колегія суддів зазначає, що якщо податкова інформація застосовується для прийняття контролюючим органом рішень актів індивідуальної дії, вона є вже не службовою, а публічною, повинна бути достовірною, оскільки тягне наслідки, у тому числі негативні, для платника податків.

Виходячи з цього, колегія суддів погоджується з правомірністю рішення суду першої інстанції щодо визнання протиправним та скасування спірного рішення №40749 від 26.08.2021 року.

Також колегія суддів погоджується і з застосованим судом першої інстанції способом захисту права позивача шляхом зобов`язання Комісії ГУ ДПС виключити позивача з Переліку ризикових платників податків, оскільки у відповідності до п.6 Порядку №1165 підставою для виключення комісією регіонального рівня платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, є відповідне рішення суду, яке набрало законної сили.

Колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги наведених вище висновків суду не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Стосовно ухваленого судом першої інстанції рішення в частині розподілу судових витрат у вигляді судового збору та витрати на правничу допомогу, то апелянт в своїй апеляційній скарзі жодних заперечень щодо цієї частини рішення не навів, а тому виходячи із визначених ч.1 ст.308 КАС України меж апеляційного перегляду, колегія суддів рішення суду першої інстанції в цій частині не переглядає.

Згідно з п.1 ч.1 ст.315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст.316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З урахуванням вище викладеного, колегія суддів робить висновок, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права і підстав для його скасування не вбачається, апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.311, ст.315, ст.316, ст.321, ст.322, ст.325, ст.328, ст.329 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС в Одеській області - залишити без задоволення, а рішення Одеського окружного адміністративного суду від 06 грудня 2021 року - без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення з підстав, передбачених ст.328 КАС України.

Головуючий суддя Кравченко К.В.
Судді Джабурія О.В. Вербицька Н. В.