Справа № 340/10746/21
Суддя: Р.В. Жук
Дата ухвалення: 2022-03-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залучення другого відповідача

07 березня 2022 року м. Кропивницький справа №340/10746/21

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Жука Р.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного (письмового) провадження справу

за позовомОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 )
до Головного управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області (вул.Велика Перспективна, 55, м. Кропивницький, 25006, код ЄДРПОУ - 39393501)
провизнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить:

- визнати протиправними дії Головного управління ДФС у Кіровоградській області щодо ненарахування та невиплати ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) грошової компенсації за невикористані щорічні відпустки у період проходження служби в органах податкової міліції у загальній кількості 102 доби, а саме: за 2015 рік- 27 діб, за 2016 рік- 10 діб, за 2017 рік- 35 діб, за 2018 рік - 4 доби, за 2019 рік - 19 діб, за 2020 рік - 7 діб;

- зобов`язати Головне управління ДФС у Кіровоградській області нарахувати та виплатити ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) грошову компенсацію за невикористані щорічні відпустки у період проходження служби в органах податкової міліції у загальній кількості 102 доби, а саме: за 2015 рік - 27 діб, за 2016 рік - 10 діб, за 2017 рік - 35 діб, за 2018 рік - 4 діб, за 2019 рік - 19 діб, за 2020 рік - 7 діб з компенсацією сум ПДФО, що утримується з доходів в межах видатків на грошове забезпечення, згідно «Порядку виплати щомісячної грошової компенсації сум податку з доходів фізичних осіб, що утримуються з грошового забезпечення, грошових винагород та інших виплат, одержаних військовослужбовцями та особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 15 січня 2004р. №44».

Дослідивши матеріали справи, суд зазначає наступне.

Вирішуючи клопотання про процесуальне правонаступництво, суд керується статтею 52 КАС України, якою встановлено процесуальне правонаступництво та передбачено, що у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії судового процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником. Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.

Частиною 1 статті 91 Цивільного кодексу України встановлено, що юридична особа здатна мати такі ж цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність), як і фізична особа, крім тих, які за своєю природою можуть належати лише людині.

За приписами ч.4 ст.91 Цивільного кодексу України цивільна правоздатність юридичної особи виникає з моменту її створення і припиняється з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення.

При цьому згідно з ч.1, 2 ст.96 Цивільного кодексу України юридична особа самостійно відповідає за своїми зобов`язаннями. Юридична особа відповідає за своїми зобов`язаннями усім належним їй майном.

За змістом частин 1, 5 статті 104 ЦК України юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників. Юридична особа є такою, що припинилася, з дати внесення до Єдиного державного реєстру запису про державну реєстрацію припинення юридичної особи.

Згідно із пунктом 14 частини 3 статті 9 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань містяться, зокрема, такі відомості щодо юридичної особи: дані про юридичних осіб, правонаступником яких є зареєстрована юридична особа та дані про юридичних осіб - правонаступників.

Відповідно до частини 8 статті 4 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" у разі приєднання юридичних осіб здійснюється державна реєстрація припинення юридичних осіб, що припиняються у результаті приєднання, та державна реєстрація змін до відомостей, що містяться в Єдиному державному реєстрі, щодо правонаступництва юридичної особи, до якої приєднуються. Приєднання вважається завершеним з дати державної реєстрації змін до відомостей, що містяться в Єдиному державному реєстрі, щодо правонаступництва юридичної особи, до якої приєднуються .

Згідно зі статтею 10 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" якщо документи та відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, внесені до нього, такі документи та відомості вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою.

Відомості, що містяться в Єдиному державному реєстрі, використовуються для ідентифікації юридичної особи або її відокремленого підрозділу, громадського формування, що не має статусу юридичної особи, фізичної особи - підприємця, у тому числі під час провадження ними господарської діяльності та відкриття рахунків у банках та інших фінансових установах.

Згідно постанови Кабінету Міністрів України "Про утворення Державної податкової служби України та Державної митної служби України" від 18 грудня 2018 №1200, Державну фіскальну службу України реорганізовано та утворено Державну податкову службу України, яка є правонаступником її майна, прав та обов`язків у відповідних сферах діяльності

Пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України №537 від 19.06.2019 року "Про утворення територіальних органів Державної податкової служби" (далі за текстом - Постанова №537) постановлено утворити як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної податкової служби за переліком згідно з додатком 1, зокрема Головне управління ДПС в Кіровоградській області.

Пунктом 2 Постанови №537 постановлено реорганізувати деякі територіальні органи Державної фіскальної служби шляхом їх приєднання до відповідних територіальних органів Державної податкової служби за переліком згідно з додатком 2, зокрема Головне управління ДФС в Кіровоградській області реорганізується шляхом приєднання до новоутвореного Головного управління ДПС в Кіровоградській області.

Відповідно до пунктів 3, 4 Постанови №537 установлено, що територіальні органи Державної фіскальної служби, які реорганізуються, продовжують здійснювати свої повноваження до передачі таких повноважень територіальним органам Державної податкової служби та центрального органу виконавчої влади, на який покладається обов`язок забезпечення запобігання, виявлення, припинення, розслідування та розкриття кримінальних правопорушень, об`єктом яких є фінансові інтереси держави та/або місцевого самоврядування, що віднесені до його підслідності відповідно до Кримінального процесуального кодексу України.

Визначено територіальні органи Державної податкової служби є правонаступниками майна, прав та обов`язків територіальних органів Державної фіскальної служби, що реорганізуються згідно з пунктом 2 цієї постанови, у відповідних сферах діяльності.

Так, наказом Державної податкової служби України №14 від 12.07.2019 року "Про затвердження Положення про територіальні органи ДПС" затверджено положення про Головне управління ДПС у Кіровоградській області, відповідно до п.1 якого ГУ ДПС у Кіровоградській області забезпечує реалізацію повноважень ДПС на території Кіровоградської області, є правонаступником усіх прав та обов`язків ГУ ДФС у Кіровоградській області.

Розпорядженням Кабінету Міністрів від 21.08.2019 №682-р погоджено пропозицію Міністерства фінансів щодо можливості забезпечення здійснення Державною податковою службою покладених на неї постановою Кабінету Міністрів України від 6 березня 2019 р. №227 "Про затвердження положень про Державну податкову службу України та Державну митну службу України" функцій і повноважень Державної фіскальної служби, що припиняється, з реалізації державної податкової політики, державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування податкового законодавства, а також законодавства з питань сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на Державну податкову службу.

У зв`язку з цим розпорядженням, головою ДПС України видано наказ №36 від 28.08.2019 року "Про початок діяльності Державної податкової служби України", а в.о. начальника Головного управління ДПС в Кіровоградській області видано наказ №5 від 29.08.2019 року "Про початок діяльності Головного управління ДПС в Кіровоградській області".

Відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Головне управління ДПС у Кіровоградській області зареєстровано як юридична особа 31.07.2019 року. Головне управління ДФС у Кіровоградській області з 02.08.2019 року перебуває у стані припинення.

У пункті 9 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 06.03.2008 року №2 "Про практику застосування адміністративними судами окремих положень Кодексу адміністративного судочинства України під час розгляду адміністративних справ" наголошено, що при визначенні процесуального правонаступництва судам слід виходити з того, хто є правонаступником у спірних правовідносинах, та враховувати, що якщо під час розгляду адміністративної справи буде встановлено, що орган державної влади, орган місцевого самоврядування, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржуються, припинили свою діяльність, то в такому випадку суду необхідно залучити до участі у справі їх правонаступників. У випадку ж відсутності правонаступників суду необхідно залучити до участі у справі орган, до компетенції якого належить вирішення питання про усунення порушень прав, свобод чи інтересів позивача. У разі зменшення обсягу компетенції суб`єкта владних повноважень, не пов`язаного з припиненням його діяльності, до участі у справі як другий відповідач судом залучається інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого передані або належать функції чи повноваження щодо вирішення питання про відновлення порушених прав, свобод чи інтересів позивача.

Подібна правова позиція щодо публічного правонаступництва органів державної влади викладена у постанові Верховного Суду у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду від 11.10.2019 року у справі №812/1408/16.

Отже суд вважає, що процесуальним правонаступником відповідача у публічно-правовому спорі, що вирішується судом у цій справі, є Головне управління ДПС у Кіровоградській області, яке з 29.08.2019 року виконує повноваження Головного управління ДФС у Кіровоградській області, що припиняється, з реалізації державної податкової політики, та саме до його повноважень належить вирішення питання про усунення порушень прав, свобод чи інтересів позивача у спірних правовідносинах.

Зважаючи на викладене, враховуючи той факт, що справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи, відсутня згода позивача на заміну відповідача, а також те, що Головне управління ДФС у Кіровоградській області наразі не є припиненим та до нього заявлені також вимоги про визнання протиправними дій, допущених саме даним управлінням, суд вважає наявними підстави для залучення до участі у справі другого відповідача - Головного управління ДПС у Кіровоградській області.

У відповідності до ч.1. ст.72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з вимогами частини 4 статті 9 КАС України суд вживає передбачені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Відповідно до статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом. Суд не може витребовувати докази у позивача в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, окрім доказів на підтвердження обставин, за яких, на думку позивача, відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів. Якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

Згідно ч.ч.1, 3, 9 ст.79 КАС України учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом із поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними.

Відповідно до ч.ч.3, 6-9 ст.80 КАС України про витребування доказів за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, або про відмову у витребуванні доказів суд постановляє ухвалу.

Будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У випадку неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів без поважних причин, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, визначені цим Кодексом.

У разі неподання суб`єктом владних повноважень витребуваних судом доказів без поважних причин або без повідомлення причин суд, залежно від того, яке ці докази мають значення, може визнати обставину, для з`ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у її визнанні, або розглянути справу за наявними в ній доказами, а у разі неподання доказів позивачем - також залишити позовну заяву без розгляду.

Враховуючи вищевикладене, з метою повного та об`єктивного з`ясування обставин у справі, суду необхідно отримати додаткові докази.

Відповідно до ч.ч.2, 3 ст.14 КАС України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Отже, суд вважає за необхідне витребувати додаткові докази у відповідача-2 та у Державного архіву Кіровоградської області.

Суд звертає увагу на те, що у разі неподання витребуваних доказів та інформації без поважних причин, посадова особа буде притягнута до відповідальності та до останньої будуть застосовані заходи процесуального примусу у відповідності до ст.ст.144, 149 КАС України.

Керуючись ст.ст.4, 43, 46, 48, 52, 55, 181, 243, 248, 256, 293-297 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Залучити до участі у справі як другого відповідача - Головне управління ДПС у Кіровоградській області.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Кіровоградській області протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення даної ухвали, подати до суду:

- належним чином завірену копію наказу про звільнення позивача;

- належним чином завірену копію особової справи ОСОБА_1 ;

- довідку про розміри виплачених сум грошового забезпечення (з розмежуванням на складові) ОСОБА_1 при звільненні;

- належним чином завірені копії розрахункових листів ОСОБА_1 за 2015-2020 роки;

- належним чином завірені копії наказів про надання ОСОБА_1 відпусток за 2015 - 2020 роки;

- копії особових рахунків ОСОБА_1 за 2015 - 2020 роки;

- інформацію чи виплачувалася позивачу компенсація за невикористані дні відпустки у 2015 - 2020 роках

- інформацію про кількість діб невикористаних позивачем основних оплачуваних відпусток за 2015-2020 роки.

Запропонувати відповідачу-2 подати до суду, протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення даної ухвали, відзив на позовну заяву, з дотриманням норм ст.162 КАС України та наявні докази у порядку, передбаченому статтею 79 КАС України. Одночасно направити копії відзиву та письмових доказів іншим учасникам справи. Разом з відзивом подати до суду документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

Роз`яснити відповідачу-2, що у відповідності до ч.4 ст.159 КАС України, неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Зобов`язати Державний архів Кіровоградської області у межах десяти днів з дня отримання ним ухвали суду подати до суду:

- копію особової справи ОСОБА_1 ;

- копії наказів про надання роботодавцем ОСОБА_1 за період з 2015 року по 2020 рік відпусток (усіх видів);

- копії розрахункових листів про проведені роботодавцем виплати ОСОБА_1 за 2015-2020 роки.

Копію ухвали надіслати сторонам та Державному архіву Кіровоградської області.

Попередити керівників Головного управління ДПС у Кіровоградській області, Державного архіву Кіровоградської області у разі невиконання вимог даної ухвали суду, буде застосовано до останніх заходи процесуального примусу у відповідності до ст.ст.144, 149 КАС України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та в частині процесуального правонаступництва може бути оскаржена в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду у 15 - денний строк, установлений статтею 295 КАС України.

Суддя

Кіровоградського окружного

адміністративного суду Р.В. Жук