Справа № 340/2746/20
Суддя: Щербак А.А.
Дата ухвалення: 2022-03-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

30 березня 2022 року м. Дніпросправа № 340/2746/20
Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Щербака А.А. (доповідач),

суддів: Баранник Н.П., Шлай А.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 28 грудня 2021 року (суддя Кравчук О.В.) у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся з позовом до Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області, просив визнати незаконним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області від 09 червня 2020 року №191 о/с «По особовому складу» в частині звільнення зі служби в поліції відповідно до пункту 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про національну поліцію» капітана поліції ОСОБА_1 , старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції Маловисківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області, 15 червня 2020 року, відрахувавши кошти за 7 днів використаної щорічної чергової оплачуваної відпустки за 2020 рік;

Визнати незаконним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області від 09.06.2020 року № 191 о/с ( зі змінами) «По особовому складу - в частині звільнення зі служби в поліції відповідно до пункту 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про національну поліцію» капітана ОСОБА_1 (0068859), старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції Маловисківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області, 19 червня 2020 року, відрахувавши кошти за 6 днів використаної щорічної чергової оплачуваної відпустки за 2020 рік;

Поновити позивача на посаді старшого дільничого офіцера поліції сектору превенції Маловисківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області з 19 червня 2020 року;

Стягнути з Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу, починаючи з 19 червня 2020 року до моменту винесення рішення по справі;

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 28 грудня 2021 року в задоволенні позову відмовлено.

Позивачем подана апеляційна скарга, просить рішення суду першої інстанції скасувати, позов задовольнити.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що судом першої інстанції порушено норми матеріального та процесуального права, не враховано, що відсутність законних підстав для призначення службового розслідування, та те, що огляд на стан сп`яніння та фіксування його результатів проведено з порушенням, матеріали справи доказів вчинення позивачем дисциплінарного проступку не містять.

Адміністративна справа розглянута апеляційним судом відповідно до пункту 3 частини 1 ст.311 КАС України в порядку письмового провадження, на підставі наявних у ній доказів.

Колегія суддів доходить висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Як було встановлено судом першої інстанції, позивач проходив службу в органах внутрішніх справ з 30 липня 2007 року, у Національній поліції України - з 07 листопада 2015 року, зокрема, з 30 березня 2017 року - на посаді старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції Маловисківського відділу поліції.

Наказом від 25 квітня 2020 року №566 призначене службове розслідування події, що сталася за участю позивача, а саме: 25 квітня 2020 року о 13:15, старший дільничний офіцер поліції сектору превенції Маловисківського відділу поліції капітан поліції ОСОБА_1 , маючи ознаки алкогольного сп`яніння, рухаючись приватним автомобілем ВАЗ 21124 днз НОМЕР_1 у м. Мала Виска Кіровоградської області, на перехресті вул. Містечкова та Матусівська скоїв дорожньо-транспортну пригоду.

Службовим розслідуванням встановлено, що 25 квітня 2020 року, близько 13.15 позивач, рухаючись автомобілем ВАЗ 21124 д.н.з. НОМЕР_1 , у м. Мала Виска Кіровоградської області на перехресті вулиць Містечкова та Матусівська, не вибравши безпечної швидкості та не врахувавши дорожньої обстановки, не впорався з керуванням та допустив з`їзд у кювет, внаслідок чого автомобіль перевернувся. У результаті ДТП ОСОБА_1 тілесних ушкоджень не отримав, автомобіль зазнав механічних пошкоджень.

Висновками службового розслідування встановлено, що ОСОБА_1 порушив вимоги пунктів 1, 2 частини 1 статті 18, статті 64 Закону України від 02.07.2015 № 580-УІІІ «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2, 6, 11 частини 3 статті 1 Дисциплінарною статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-УІІІ. абзаців 1. 8 пункту 1, пункту 3 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, частини 6 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100, статті 14 Закону України «Про дорожній рух», підпункту (а) пункту 2.9 розділу II та пункту 12.1 розділу XII Постанови Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306 «Про Правила дорожнього руху», листів ГУНП в Кіровоградській області від 11.02.2020 № 341/01/15-2020 «Про заходи щодо зміцнення транспортної дисципліни та профілактики дорожньо-транспортних пригод серед працівників поліції ГУНП в Кіровоградській області», від 02.03.2020 № 533/05/15-2020 «Про стан дотримання дисципліни і законності в органах і підрозділах Національної поліції України за січень 2020 року», що виразилося у свідомому ігноруванні вимог чинного законодавства. Присяги поліцейського та Правил дорожнього руху України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306, керуванні 25.04.2020 транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння, що як наслідок призвело до дорожньо-транспортної пригоди, неповідомленні про дану подію за скороченим номером екстреного виклику поліції « 102», неповазі та не контролюванні своєї поведінки, почуттів та емоцій до інших поліцейських.

Наказом начальника ГУ НП в Кіровоградській області від 27.05.2020 року № 720 «Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських Маловисківського ВП ГУНП в Кіровоградській області», за порушення вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18, статті 64 Закону України від 02.07.2015 № 580-VIII «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2, 6, 11 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-УІІІ, абзаців 1, 8 пункту 1, пункту 3 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, частини 6 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100, статті 14 Закону України «Про дорожніх рух», підпункту (а) пункту 2.9 розділу II та пункту 12.1 розділу XII Постанови Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306 «Про Правила дорожнього руху», листів ГУНП в Кіровоградській області від 11.02.2020 № 341/01/15-2020 «Про заходи щодо зміцнення транспортної дисципліни та профілактики дорожньо-транспортних пригод серед працівників поліції ГУНП в Кіровоградській області», від 02.03.2020 № 533/05/15-2020 «Про стан дотримання дисципліни і законності в органах і підрозділах Національної поліції України за січень 2020 року», звільнено старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції Маловисківського відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області капітана поліції ОСОБА_1 .

З метою реалізації наказу від 27 травня 2020 року № 720, відповідачем видано наказ від 09 червня 2020 року №191 о/с, яким позивача, звільнено зі служби в поліції згідно з пунктом 6 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» з 15 червня 2020 року.

Наказом ГУНП в Кіровоградській області від 19 червня 2020 № 205 о/с, внесено зміни в попередній наказ, в частині дати звільнення зі служби в поліції позивача - з 15 червня 2020 року на 19 червня 2020 року.

Позивач звернувся до суду з даним позовом.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції зазначив, що під час розгляду справи не було встановлено ознак протиправності спірних наказів в частині звільнення позивача зі служби. Натомість під час судового розгляду підтверджено наявність підстав для застосування відповідачем до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з органів внутрішніх справ.

Колегія суддів з висновками суду першої інстанції погоджується.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» №580-VІІІ, поліцейський, з поміж іншого, зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

В силу положень частини першої статті 64 Закону №580-VІІІ особа, яка вступає на службу в поліцію, складає Присягу на вірність Українському народові.

Вірно судом першої інстанції було зазначено, що в основу поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. Працівник поліції покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх невиконання.

Згідно з частинами першою та другою статті 19 Закону №580-VІІІ у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

За нормами пункту 6 частини першої статті 77 Закону №580-VІІІ поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Законом України «Про Дисциплінарний статут» затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України, відповідно до статті 11 якого за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до частин першої-третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Вірно судом першої інстанції було зазначено, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені. При цьому поліцейський повинен дотримуватися Правил етичної поведінки не лише при виконанні службових обов`язків, а й в позаробочий час.

Статтею 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Згідно зі статтею 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

За змістом частини першої-третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Недотримання службової дисципліни є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до особи-порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення, зокрема, звільнення з органів внутрішніх справ.

Статтями 14-19 Статуту унормовано порядок призначення та проведення службового розслідування, створення, повноваження дисциплінарних комісій, строки проведення службового розслідування, відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади), забезпечення поліцейському права на захист, порядок застосування дисциплінарних стягнень.

Службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. У разі надходження до органу поліції матеріалів про вчинення поліцейським адміністративного правопорушення, службове розслідування не призначається, а рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності приймається на підставі зазначених матеріалів. Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою (частини перша-шоста статті 14 Статуту).

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції (частина сьома статті 19 Статуту).

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби (частина восьма статті 19 Статуту).

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення(частина дев`ята статті 19 Статуту).

Частинами першою та дев`ятою статті 20 Дисциплінарного статуту передбачено, що повноваження щодо застосування дисциплінарних стягнень мають керівники в межах, визначених цим Статутом.

Застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення із служби в поліції, звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь здійснюється керівниками, які уповноважені приймати на службу до поліції, призначати на посаду та присвоювати спеціальне звання.

Повноваження щодо оцінки результатів службового розслідування, тяжкості проступку та обставин, за яких його скоєно, розмір заподіяної шкоди, попередньої поведінки винної особи та визнання нею вини тощо, а також безпосередньо затвердження висновку службового розслідування та визначення виду дисциплінарного стягнення, яке слід застосувати до конкретної особи, є виключними повноваженнями відповідного керівника, який реалізуючи такі повноваження приймає відповідний наказ про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України 09.11.2016 №1179 затверджені Правила етичної поведінки поліцейських, зареєстровані в Міністерстві юстиції України 06.12.2016 за № 1576/29706, які відповідно до пункту 1 Розділу І є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей. Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Відповідно до пункту 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.

Норми професійної етики викладені у Розділі ІІ Правил, які з огляду на наведений вище пункт Правил, є вимогами до поведінки поліцейського як у робочий час під час виконання службових повноважень, так і не при виконанні службових обов`язків поліцейського. Так, відповідно до пункту 1 Розділу ІІ Правил під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, серед іншого, неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; поважати і не порушувати права та свободи людини; виявляти повагу до гідності кожної людини, справедливо та неупереджено ставитися до кожного, незважаючи на расову чи національну приналежність, мову, стать, вік, віросповідання, політичні чи інші переконання, майновий стан, соціальне походження чи статус, освіту, місце проживання, сексуальну орієнтацію або іншу ознаку; поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку; мати охайний зовнішній вигляд, бути у встановленій формі одягу; дотримуватися норм ділового мовлення, не допускати використання ненормативної лексики.

Пунктом 2 Розділу ІІ цих же Правил під час виконання службових обов`язків поліцейському заборонено, зокрема, перебувати на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння, уживати тютюнові вироби під час безпосереднього виконання службових обов`язків і в невстановленому місці.

Судом першої інстанції вірно було враховано, що обставини перебування позивача у стані сп`яніння під час керування транспортним засобом та вчинення ним дорожньо-транспортної пригоди підтверджені матеріалами службового розслідування та не спростовані матеріалами справи.

Судом першої інстанції зроблено вірні висновки про відсутність сумнівів у належності та достовірності як доказів матеріалів службового розслідування, зокрема, довідки, наданої медичною установою, та письмових пояснень, наданих опитаними особами.

Колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що висновки службового розслідування відповідають дійсним обставинам та свідчать про вчинення позивачем порушень службової дисципліни.

Матеріали справи не містять доказів, які би спростували встановлені обставини.

Як було встановлено судом першої інстанції, у рамках службового розслідування були опитані працівники Маловисківського ВП ГУНП в Кіровоградській області, які прибули на місце дорожньо-транспортної пригоди та до місця проходження позивачем медичного огляду.

Зокрема, старший інспектор відділу інспекції з особового складу УКЗ ГУНП в Кіровоградській області капітан поліції ОСОБА_2 вказав, що при розмові з ОСОБА_1 на території Маловисківської ЦРЛ, він відчув різкий запах алкоголю від позивача, помітив порушення координації рухів (нестійка хода), порушення мови та почервоніння очей у ОСОБА_1 . При цьому ОСОБА_1 заперечив факт керування транспортним засобом та своєї причетності до скоєння ДТП. ОСОБА_2 підкреслив, що позивач поводив себе зухвало, а саме не контролював свою поведінку, почуття та емоції, під час спілкування із ОСОБА_2 , проявляв неповагу до останнього, перемовлявся, не відповідав на конкретні питання, звинувачував у фальсифікації події, поводив себе зверхньо, а також висловлював у бік ОСОБА_2 такі фрази, як: «не треба влаштовувати цирк», «ви приїхали, щоб погоду построїти», «ваша служба недоречна», «вас життя не навчило, що треба працювати в кращому режимі, а не займатися незрозумілими справами», «не треба базарить» та інші.

Відповідний відеозапис долучений до матеріалів службового розслідування.

Під час проведення службового розслідування відповідачем були досліджені також копії адміністративних матеріалів, складених стосовно позивача, копії відеозаписів з нагрудних камер поліцейських та службова характеристика на позивача .

Відеоматеріалами з нагрудних камер поліцейських зафіксоване проходження позивачем огляду на стан алкогольного сп`яніння за допомогою спеціального технічного засобу «Драгер Алкотест»; за результатами проведеного огляду спеціальний пристрій виявив у повітрі, що видихалося ОСОБА_1 , 1,53 проміле алкоголю.

У рамках службового розслідування відповідачем було витребувано, зокрема, акт судово-медичного дослідження (обстеження) позивача КЗ «КОБ СМЕ» від 29 квітня 2020 №1429, яким на основі проведеного судово-медичного дослідження у сечі ОСОБА_1 виявлений етиловий спирт в кількості 3,50 г/дм3.

Судом першої інстанції вірно було зазначено, що поведінка позивача як поліцейського, про яку вказано у висновку службового розслідування, суперечить загальним принципам, встановленим для співробітників поліції.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що за викладених обставин, відсутні ознаки протиправності спірних наказів в частині звільнення позивача зі служби та підтверджено наявність підстав для застосування відповідачем до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з органів внутрішніх справ.

Щодо порядку звільнення позивача під час перебування його на лікарняному.

Згідно положень пункту 11 частини першої статті 22 Закону України «Про Національну поліцію України», керівник поліції приймає на службу та звільняє зі служби, призначає та звільняє з посад поліцейських відповідно до положень цього Закону.

Рішення з питань проходження служби оформлюються письмовими наказами по особовому складу на підставі відповідних документів, перелік та форма яких установлюються Міністерством внутрішніх справ України. Видавати накази по особовому складу можуть керівники органів, підрозділів, закладів та установ поліції відповідно до повноважень, визначених законом та іншими нормативно-правовими актами, та номенклатурою посад, затвердженою Міністерством внутрішніх справ України (частини третя та четверта статті 59 вказаного Закону).

Згідно пунктів 1 та 2 розділу ІІІ Порядку підготовки та видання наказів щодо проходження служби в поліції, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ від 23 листопада 2016 № 1235, видавати накази по особовому складу можуть керівники органів та підрозділів поліції, а також закладів та установ, що належать до сфери управління Національної поліції України (далі - органи поліції), відповідно до повноважень, визначених законом та іншими нормативно-правовими актами, а також номенклатурою посад, затвердженою Міністерством внутрішніх справ України.

Підставою для підготовки та видання наказів по особовому складу є документи з питань проходження служби, подані до підрозділу кадрового забезпечення поліцейським, його керівником або працівником, який здійснює кадрове забезпечення підрозділу.

Судом першої інстанції обґрунтовано заначено, що оскільки до компетенції начальника ГУ НП в Кіровоградській області належить винесення наказів по особовому складу, в тому числі щодо прийняття та звільнення зі служби, начальник органу поліції також не позбавлений права вносити до таких наказів зміни або доповнення з метою, які за своєю суттю не впливають на зміст самого наказу.

Згідно з частинами четвертою та п`ятою статті 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади та звільнення із служби в поліції, застосовані до поліцейського, який перебуває у відпустці чи на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності), виконуються (реалізуються) після його прибуття до місця проходження служби.

За відсутності на службі без поважних причин поліцейського, до якого застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади чи звільнення із служби в поліції, таке дисциплінарне стягнення виконується, а витяги з наказів про застосування та виконання дисциплінарного стягнення надсилаються рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі. У такому разі днем ознайомлення поліцейського із зазначеними наказами є дата, зазначена в поштовому повідомленні про вручення їх поліцейському, до якого застосовано дисциплінарне стягнення, або повнолітньому члену сім`ї такого поліцейського.

Як було встановлено судом першої інстанції, у зв`язку застосуванням до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, відповідачем видано наказ від 09 червня 2020 року №191 о/с, яким позивача звільнено зі служби в поліції з 15 червня 2020 року.

Вказана дата звільнення обумовлена перебуванням позивача на амбулаторному лікуванні з 03 червня 2020 року до 12 червня 2020 року згідно довідки про тимчасову непрацездатність поліцейського, військовослужбовця Національної гвардії України №767, виданої ДУ «ТМО МВС України по Кіровоградській області».

Наказом ГУНП в Кіровоградській області від 19 червня 2020 № 205 о/с внесено зміни в попередній наказ в частині дати звільнення зі служби в поліції позивача - з 15 червня 2020 року на 19 червня 2020року.

Підставою для внесення змін до наказу №191 о/с було перебування позивача на лікарняному з 12 червня 2020 року по 18 червня 2020 року, що підтверджується довідкою про тимчасову непрацездатність особи рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ №54/40, виданої КНП «Маловисківський ЦПМЕД».

Судом першої інстанції вірно було враховано, перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці, відповідно до приписів частини третьої статті 21 Дисциплінарного статуту Національної поліції, не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення.

За таких умов, Наказом від 19 червня 2020 року № 205 о/с відповідачем обґрунтовано внесені зміни до Наказу від 09 червня 2020 року № 191 о/с та звільнено позивача з 19 червня 2020 року - у перший робочий день після завершення лікування.

Наявна довідка від 23 червня 2020 року №1069 про перебування позивача на лікуванні у лікаря-терапевта з 19 червня по 23 червня 2020 року обґрунтовано не була взята судом першої інстанції до уваги.

Підтвердженням наявності підстав для звільнення від служби (роботи) поліцейського є відповідна Довідка про тимчасову непрацездатність поліцейського, військовослужбовця Національної гвардії України, форма якої затверджена Наказом Міністерства внутрішніх справ України №201 від 23.03.2016, а тимчасова непрацездатність позивача мала б бути засвідчена листком непрацездатності.

Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують.

Підстави для скасування рішення суду першої інстанції відсутні.

Керуючись ст. ст. 315, 316, 321, 322 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 28 грудня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий - суддя А.А. Щербак

суддя Н.П. Баранник

суддя А.В. Шлай