Справа № 160/24232/21
Суддя: Голобутовський Роман Зіновійович
Дата ухвалення: 2022-03-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Голобутовського Р.З.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування постанови,
02.12.2021 року Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі позивач) звернулась до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області (далі - відповідач), в якій просить:
- визнати протиправною та скасувати постанову Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами №50/4.5-739-ФС/16 від 04.02.2021 року.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає про безпідставність накладення на нього штрафу, передбаченого абз.5 ч.2 ст.265 КЗпП України, оскільки допущене позивачем порушення ч.1 ст.83 КЗпП України не підпадає під визначення недотримання мінімальних державних гарантій в оплаті праці. Крім того, наголошено на тому, що відповідачем не було надіслано ФОП ОСОБА_1 примірника акту інспекційного відвідування, у зв`язку з чим остання була позбавлена можливості надати відповідні пояснення та заперечення, що є грубим порушенням законодавства.
Цією ж ухвалою відповідачу надано строк для подання відзиву на позовну заяву - протягом 15 днів з дня отримання ухвали про відкриття провадження у справі.
04.01.2022 року представником відповідача подано до суду клопотання про залишення без розгляду позовної заяви ФОП ОСОБА_1 .
Згідно з ч. ч. 5, 8 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини справи.
За результатами інспекційного відвідування відповідачем складено акт від 12.10.2020 року №40/4.5-739, яким зафіксовані порушення законодавства про працю та винесено Припис про усунення виявлених порушень від 19.10.2020 року №40/4.5-739-23. Приписом передбачено усунути порушення законодавства про працю, виявлені в ході проведення інспекційного відвідування, в строк до 01.11.2020 року.
Відповідно до абз.4 ч.1 ст.6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Положення про Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області, затвердженого наказом Державної служби України з питань праці від 03.08.2018 року №84, на підставі перевірки виконання суб`єктом господарювання припису щодо усунення порушення вимог законодавства, виданого за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю), відповідно до наказу Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) від 02.11.2020 року №1877-П та направлення на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) від 02.12.2020 року №1050-Н, у період з 03.12.2020 року по 04.12.2020 року відповідачем проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) у формі інспекційного відвідування за додержанням законодавства про працю у ФОП ОСОБА_1 .
Актом інспекційного відвідування №50/4.5-739 від 04.12.2020 встановлено, зокрема, порушення ФОП ОСОБА_1 ч.1 ст.83 КЗпП України, приписом було передбачено усунути порушення вимог ч.1 ст.83 КЗпП України.
Станом на 04.12.2020 встановлено наступне:
- при звільнені ОСОБА_2 , яка працювала у ФОП ОСОБА_1 з 11.07.2020 та була звільнена 02.12.2020 згідно з наказом від 02.12.2020 № 37-К, компенсація за невикористані дні щорічної відпустки нарахована та виплачена лише за 8 днів, що менше, ніж передбачено вимогами статей 6, 9 Закону України «Про відпустки», Порядком обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 1995 р. № 100;
- при звільнені ОСОБА_3 , яка працювала у ФОП ОСОБА_1 з 01.06.2020 та була звільнена 09.10.2020 згідно з наказом від 09.10.2020 № 32-К, компенсація за невикористані дні щорічної відпустки нарахована та виплачена лише за 8 днів, що менше, ніж передбачено вимогами статей 6, 9 Закону України «Про відпустки», Порядком обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 1995 р. № 100;
- при звільнені ОСОБА_4 , який працював у ФОП ОСОБА_1 з 01.06.2020 та був звільнений 12.08.2020 згідно з наказом від 12.08.2020 № 23-К, компенсація за невикористані дні щорічної відпустки нарахована та виплачена лише за 4 дні, що менше, ніж передбачено вимогами статей 6, 9 Закону України «Про відпустки», Порядком обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 1995 р. № 100;
- при звільнені ОСОБА_5 , яка працювала у ФОП ОСОБА_1 з 01.06.2020 та була звільнена 01.07.2020 згідно з наказом від 01.07.2020 № 18-К, компенсація за невикористані дні щорічної відпустки не нарахована та не виплачена;
- при звільнені ОСОБА_6 , яка працювала у ФОП ОСОБА_1 з 18.03.2020 та була звільнена 26.03.2020 згідно з наказом від 26.03.2020 № 7-К, компенсація за невикористані дні щорічної відпустки не нарахована та не виплачена.
Не погодившись з вказаною постановою, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05 квітня 2007 року № 877-V (далі - Закон № 877-V), дія якого поширюється на відносини, пов`язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.
Частиною 4 статті 2 згаданого Закону передбачено, що заходи контролю здійснюються, зокрема, органами державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами.
Статтею 1 Закону № 877-V визначено, що заходи державного нагляду (контролю) планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.
За приписами ч. 4 ст. 2 Закону № 877-V заходи контролю здійснюються органами державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації - з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації.
Відповідно до ч. 1 ст. 259 Кодексу законів про працю України державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 року № 96 затверджено Положення Про Державну службу України з питань праці, відповідно до п.1 якого Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.
Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи (пункт 7 Положення).
Постановою Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 № 823 затверджено Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю (далі - Порядок № 823, в редакції станом на час виникнення спірних правовідносин).
Порядок № 823 визначає процедуру здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (зокрема їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю (далі - об`єкт відвідування), з урахуванням особливостей, визначених Конвенцією Міжнародної організації праці № 81 1947 року про інспекцію праці у промисловості й торгівлі, ратифікованою Законом України від 8 вересня 2004 р. № 1985-IV, Конвенцією Міжнародної організації праці № 129 1969 року про інспекцію праці в сільському господарстві, ратифікованою Законом України від 8 вересня 2004 р. № 1986-IV, та Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" (далі - Закон).
Згідно з п. 2 Порядку № 823 заходи державного контролю за додержанням законодавства про працю здійснюються у формі інспекційних відвідувань, що проводяться інспекторами праці Держпраці та її територіальних органів.
Відповідно до п. 16-18 Порядку № 823 за результатами інспекційного відвідування складаються акт інспекційного відвідування (далі - акт) і в разі виявлення порушень вимог законодавства про працю - припис щодо їх усунення та попередження про відповідальність за порушення законодавства про працю.
Акт складається в останній день інспекційного відвідування у двох примірниках, які підписуються інспектором праці, що його проводив, та об`єктом відвідування або уповноваженою ним особою. Один примірник акта залишається в об`єкта відвідування. Другий примірник акта залишається в інспектора праці.
Якщо об`єкт відвідування не погоджується з викладеною в акті інформацією, акт підписується із зауваженнями, які є його невід`ємною частиною.
Зауваження можуть бути подані об`єктом відвідування не пізніше трьох робочих днів після дня підписання акта. Письмова вмотивована відповідь на зауваження надається інспектором праці не пізніше ніж через три робочих дні з дати їх надходження.
Згідно з п. 20-21 Порядку № 823 припис є обов`язковою для виконання у визначені строки письмовою вимогою інспектора праці про усунення об`єктом відвідування порушень вимог законодавства про працю, виявлених під час інспекційного відвідування.
Припис вноситься об`єкту відвідування не пізніше ніж протягом наступного робочого дня після підписання акта (відмови від підписання), а в разі наявності зауважень - наступного дня після їх розгляду.
Припис складається у двох примірниках, що підписуються інспектором праці, який проводив інспекційне відвідування, та об`єктом відвідування або уповноваженою ним особою.
Один примірник припису залишається в об`єкта відвідування.
Стан виконання припису перевіряється після закінчення зазначеного в ньому строку виконання. Якщо об`єкт відвідування не надав відповіді або надав її в обсязі, недостатньому для підтвердження факту виконання припису, проводиться інспекційне відвідування з підстави, наведеної у підпункті 11 пункту 5 цього Порядку (п.22 Порядку №823).
Пунктом 23 Порядку №823 визначено, що у разі відмови об`єкта відвідування або уповноваженої ним особи від підписання або у разі неможливості особистого вручення акта та/або припису акт та припис складаються одночасно у трьох примірниках.
У разі відмови об`єкта відвідування підписати акт інспектор праці вносить до такого акта відповідний запис.
Два примірники акта та припису не пізніше ніж протягом наступного робочого дня надсилаються об`єкту відвідування за адресою, зазначеною в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, рекомендованим листом з описом документів у ньому та повідомленням про вручення. На примірнику акта та припису, що залишаються в інспектора праці, зазначаються реквізити поштового повідомлення, яке долучається до матеріалів інспекційного відвідування.
Об`єкт відвідування зобов`язаний повернути інспектору праці нарочно або поштовим відправленням з описом вкладення підписаний примірник акта та припису не пізніше ніж через три робочих дні з дати його отримання.
У разі ненадходження протягом семи робочих днів після дня відправлення об`єкту відвідування підписаного примірника акта та припису складається акт про відмову від підпису у двох примірниках, один з яких надсилається об`єкту відвідування рекомендованим листом з повідомленням про вручення.
У разі наявності порушень вимог законодавства про працю, зафіксованих актом, після розгляду зауважень об`єкта відвідування до нього (у разі їх надходження) інспектор праці проводить аналіз матеріалів інспекційного відвідування, за результатами якого вносить припис та вживає заходів до притягнення винної у допущенні порушень посадової особи до встановленої законом відповідальності (п.24 Порядку №823).
Відповідно до абз.5 ч.2 ст.265 КЗпП України юридичні та фізичні особи - підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі: недотримання мінімальних державних гарантій в оплаті праці - у двократному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, стосовно якого скоєно порушення.
Аналізуючи наведені приписи законодавства, суд вважає за необхідне зазначити, що підставою для здійснення позапланового заходу, оформленого актом інспекційного відвідування від 12.10.2020 року №40/4.5-739, є звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її правам (абз.5 ч.1 ст.6 Закону №877-V).
З урахуванням наведеної норми, вказане звернення повинно стосуватися порушень прав особи, яка звертається, а не інших осіб.
Відповідачем було проведено інспекційне відвідування та встановлені порушення, які підлягали усуненню, перелік яких наведено у приписі від 19.10.2020 року №40/4.5-739-23.
У подальшому, відповідачем прийнято наказ від 02.11.2020 року №1877-П про проведення інспекційного відвідування з метою встановлення виконання позивачем вимог припису від 19.10.2020 року №40/4.5-739-23.
Проте, актом інспекційного відвідування від 04.12.2020 року №50/4.5-739 встановлені порушення трудового законодавства щодо інших осіб, аніж були визначені в попередньому акті інспекційного відвідування від 12.10.2020 року №40/4.5-739 та приписі від 19.10.2020 року №40/4.5-739-23.
Суд зазначає, що ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_7 та ОСОБА_6 , особи щодо яких встановлені порушення повторним актом інспекційного відвідування, не були особами, щодо яких було встановлено порушення під час первісного проведення інспекційного відвідування.
При цьому невиконання суб`єктом владних повноважень законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.
Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом у постанові від 04.12.2018 року у справі №821/1173/17.
Наведені обставини справи доводять, що в основу оскаржуваної постанови про накладення штрафу покладені висновки про порушення законодавства позивачем стосовно осіб, щодо яких не було встановлено порушень у приписі від 19.10.2020 року №40/4.5-739-23, виконання якого було предметом інспекційного відвідування, оформленого актом від 04.12.2020 року №50/4.5-739.
Таким чином, судом встановлено, що відповідач при прийнятті оскаржуваної постанови вийшов за межі, наданих йому наказом від 02.11.2020 року №1877-П повноважень, та наклав на позивача штраф за порушення, які не були визначені в цьому приписі.
Встановлення інших порушень та перевірка інших працівників позивача не були предметом вказаного інспекційного відвідування, відповідач не мав права виходити за межі перевірки виконання припису від 19.10.2020 року №40/4.5-739-23 та порушень, визначених цим приписом.
Будь-які неточності або неповнота визначених у приписі порушень не можуть бути підставою для накладення на позивача штрафних санкцій за неналежно складений припис. Припис має бути конкретним та містити чіткі вимоги до усунення порушень.
Невиконання вказаного не тягне за собою притягнення позивача до відповідальності за те, що мав на увазі суб`єкт владних повноважень, якщо це чітко не було передбачено приписом.
Згідно з абз. 5 ч. 2 ст. 265 КЗпП України юридичні та фізичні особи - підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі, зокрема, недотримання мінімальних державних гарантій в оплаті праці - у двократному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, стосовно якого скоєно порушення.
Порушення, яке визначено у постанові №50/4.5-739-ФС/16 від 04.02.2021 року, встановлено актом інспекційного відвідування від 04.12.2020 року №50/4.5-739, станом на вказану дату розмір мінімальної заробітної плати становив 5000 грн., а відповідач розрахував штраф виходячи з розміру 6000 грн.
Доказів або аргументованих заперечень на спростування наведеного представник відповідача суду не надав.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Таким чином, із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд робить висновок, що позовна заява є обґрунтованою та підлягає задоволенню.
Щодо питання про розподіл судових витрат, суд зазначає наступне.
При зверненні до суду позивачем сплачено суму судового збору у розмірі 908 грн.
Отже, відповідно до положень ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України сплачений позивачем судовий збір за подання позову до суду в сумі 908 грн. підлягає стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Керуючись ст.ст. 139, 242-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України,
Визнати протиправною та скасувати постанову Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про накладення штрафу №50/4.5-739-ФС/16 від 04.02.2021 року.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Р.З. Голобутовський