Справа № 463/10426/21
Суддя: Онишкевич Тарас Володимирович
Дата ухвалення: 2022-03-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 березня 2022 рокуЛьвівСправа № 463/10426/21 пров. № А/857/21439/21

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Онишкевича Т.В.,

суддів Обрізка І.М., Сеника Р.П.,

з участю секретаря судових засідань Смолинця А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Львові апеляційну скаргу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові на рішення Личаківського районного суду м. Львова від 03 листопада 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові про скасування постанови,

суддя у І інстанції Яворський С.Й.,

час ухвалення рішення 12 год 18 хв,

місце ухвалення рішення м. Львів,

дата складення повного тексту рішення 08 листопада 2021 року,

ВСТАНОВИВ :

16 вересня 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду із адміністративним позовом, у якому просила визнати протиправною і скасувати постанову Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові (далі - ІДАБК) № 108-а від 01 вересня 2021 року, якою її було визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 5 статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП), та накладено стягнення у вигляді штрафу у розмірі 8500 грн.

Рішенням Личаківського районного суду м. Львова від 03 листопада 2021 року у справі № 463/10426/21 позов було задоволено. Скасовано постанову ІДАБК № 108-а від 01 вересня 2021 року. При цьому суд першої інстанції виходив із того, що відповідачем у ході судового розгляду не надано доказів того, що ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене частиною 5 статті 96 КУпАП, шляхом здійснення самочинної реконструкції квартири, у тому числі шляхом зміни конфігурації покрівлі будинку по АДРЕСА_1 . Тому оспорювана постанова є протиправною і підлягає скасуванню.

У апеляційному порядку вказане судове рішення оскаржено ІДАБК, яка просила таке скасувати та ухвалити нове судове рішення про відмову у задоволенні позову ОСОБА_1 .

На обґрунтування апеляційної скарги посилається на те, що ІДАБК з метою перевірки вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, на підставі звернення батьківського комітету футбольного клубу «Знесіння», зареєстрованого в СЕД Львівської міської ради № 3-Л-37823-006 від 06 липня 2021 року, з 10 серпня 2021 по 19 серпня 2021 року було здійснено позапланову перевірку з виїздами на об`єкт: «Будівельні роботи за адресою: АДРЕСА_2 ».

Перевірка була проведена у присутності позивачки, якій було пред`явлено службове посвідчення і надано копію направлення про проведення позапланової перевірки від 10 cерпня 2021 року за № 475-пп, про що свідчить її підпис на ньому.

За результатами вказаної перевірки складено акт № 475-пп від 19 серпня 2021 року, у якому зафіксовано порушення вимог містобудівного законодавства, яке проявилося у проведенні ОСОБА_1 самочинної реконструкції квартири шляхом зміни конфігурації покрівлі будинку на АДРЕСА_1 . Під час перевірки проведено фотофіксацію об`єкту перевірки.

Окрім того, було складено протокол про адміністративне правопорушення від 19 серпня 2021 року, у якому зазначено про виявлення під час перевірки проведення ОСОБА_1 самочинної реконструкції квартири шляхом зміни конфігурації покрівлі будинку на АДРЕСА_1 , відповідальність за яке передбачена частиною 5 статті 96 КУпАП.

ОСОБА_1 у останній день перевірки відмовилася підписувати протокол про адміністративне правопорушення від 19 серпня 2021 року, писати будь-які пояснення, зауваження або заперечення щодо проведеного заходу державного контролю та відмовилася отримувати примірник протоколу. У протоколі було зазначено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться 01 вересня 2021 року о 14 год 30 хв у приміщенні ІДАБК у АДРЕСА_3 .

ОСОБА_1 не надала будь-яких пояснень, зауважень чи заперечень ні у письмовій формі, ні через електронний кабінет до акту перевірки.

Під час виїзду уповноваженої особи відповідача інспектора Васильчака Н.І. на місце ОСОБА_1 не заперечувала того, що будівельні роботи за адресою АДРЕСА_1 здійснювалися саме нею.

Інспекцією супровідним листом № 0006-вих-74886 від 20 серпня 2021 року надіслано ОСОБА_1 акт перевірки від 19 серпня 2021 року, протокол про адміністративне правопорушення від 19 серпня 2021 року, припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 19 серпня 2021 року, які нею отримано 23 серпня 2021 року, що є належним сповіщенням про місце і час розгляду справи.

Зазначені позивачкою недоліки щодо оформлення документів, складених за результатами позапланової перевірки, проведеної в період з 10 серпня по 19 серпня 2021 року, оцінюються з урахуванням всіх обставин справи та необхідністю досягненням балансу між інтересами особи правопорушника та публічними інтересами. Формальні неточності не можуть за загальним правилом самостійною підставою для скасування по суті правомірних рішень суб`єктів владних повноважень, спрямованих на забезпечення законності та захист публічних інтересів.

Учасники справи, належним чином повідомлені про час та місце розгляд справи, на виклик апеляційного суду не прибули, що відповідно до приписів частини 3 статті 268 Кодексу адміністративного судочинства України не перешкоджає розгляду справи.

Переглянувши судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального та процесуального права, апеляційний суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення вимог скаржника, виходячи із такого.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, з метою перевірки вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі звернення батьківського комітету футбольного клубу «Знесіння», зареєстрованого в СЕД Львівської міської ради № 3-Л-37823-006 від 06 липня 2021 року, з 10 серпня 2021 по 19 серпня 2021 року ІДАБК було здійснено позапланову перевірку з виїздами на об`єкт: «Будівельні роботи за адресою: АДРЕСА_2 ». Перевірка була проведена у присутності ОСОБА_1 , якій пред`явлено службове посвідчення і надано копію направлення про проведення позапланової перевірки від 10 серпня 2021 року за № 475-пп, про що свідчить її підпис на ньому (а.с. 60-61).

За наслідками перевірки відповідачем складено акт № 475-пп від 19 серпня 2021 року, у якому зафіксовано порушення ОСОБА_1 вимог містобудівного законодавства, яке проявилося у проведенні нею самочинної реконструкції своєї квартири шляхом зміни конфігурації покрівлі будинку на АДРЕСА_1 . Під час перевірки проведено фотофіксацію об`єкту перевірки.

Відтак, посадовою особою ІДАБК щодо ОСОБА_1 було складено протокол про адміністративне правопорушення від 19 серпня 2021 року, відповідальність за яке передбачена частиною 5 статті 96 КУпАП. У протоколі було зазначено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться 01 вересня 2021 року о 14 год 30 хв у приміщенні ІДАБК у м. Львові, вул. Угорська, 7-а.

ОСОБА_1 у останній день перевірки протокол про адміністративне правопорушення від 19 серпня 2021 року не підписала, під час її проведення будь-яких пояснень, зауважень або заперечень щодо проведеного заходу державного контролю не подавала.

01 вересня 2021 року на підставі матеріалів перевірки ІДАБК було винесено постанову №108-а по справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 5 статті 96 КУпАП, та накладено стягнення у вигляді штрафу у розмірі 8500 грн.

ОСОБА_1 не погодилася із притягненням її до адміністративної відповідальності постановою ІДАБК № 108-а від 01 вересня 2021 року та звернулася до суду з адміністративним позовом, що розглядається.

При наданні правової оцінки правильності вирішення судом першої інстанції цього публічно-правового спору оскаржуваним рішенням та доводам апелянта, що викладені у апеляційній скарзі, суд апеляційної інстанції виходить із такого.

Відповідно до частини 1 статті 78 Кодексу адміністративного судочинства України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їх представників.

Частиною 1 статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно з приписами частини 3 статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

За правилами пункту 1 частини 1 статті 34 закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

У пункті 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26 серпня 2015 року № 747) вказано, що будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та:

подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта;

видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля відповідно до Закону України «Про оцінку впливу на довкілля».

Відповідно до приписів частини 5 статті 96 КУпАП виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною четвертою цієї статті, тягнуть за собою накладення штрафу від п`ятисот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Оцінюючи доводи позивачки, з якими погодився суд першої інстанції, про те, що нею не вчинялося жодних дій щодо зміни конфігурації покрівлі будинку на АДРЕСА_1 апеляційний суд зазначає таке.

Насамперед слід зауважити, що впродовж проведення перевірки у період з 10 серпня по 19 серпня 2021 року позивачкою ОСОБА_1 , яка була обізнана із метою та предметом проведенням контрольного заходу, не було надано будь-яких пояснень, зауважень, заперечень тощо щодо.

Разом із тим, відповідно до приписів пункту 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553, одним із обов`язків суб`єкта містобудування є надання документів, пояснень у обсязі, який він вважає необхідним, довідок, відомостей, матеріалів, зокрема через електронний кабінет, з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Водночас апеляційний суд звертає увагу на те, що 12 серпня 2021 року, тобто у період проведення перевірки, ОСОБА_1 письмово зверталася до начальника Управління архітектури та урбаністики Львівської міської ради Коломєйцева А.В. з проханням надати інформацію щодо необхідних дозвільних документів на капітальний ремонт даху, чим фактично підтвердила намір та можливість проведення нею таких робіт (а.с. 63).

Окрім того, на думку апеляційного суду, очевидним є те, що на зроблених під час позапланової перевірки у період з 10 серпня по 19 серпня 2021 року фотографіях зафіксовано проведення будівельних робіт за адресою АДРЕСА_1 , а також зміну конфігурації даху будівлі у порівнянні із скріншотами з google maps за попередній час (а.с. 78-89).

Позивачкою не надано ні проектної документації, ні дозвільних документів, що дають право на виконання будівельних робіт по АДРЕСА_1 , які б містилися у Реєстрі будівельної діяльності станом на момент проведення перевірки.

Водночас ОСОБА_1 не заперечується того, що вона є власником квартири АДРЕСА_4 , а отже контролює доступ до даху над своєю квартирою.

Оцінюючи доводи позивачки щодо порушення відповідачем порядку оформлення протоколу про адміністративне правопорушення від 19 серпня 2021 року апеляційний суд зазначає таке.

У матеріалах справи наявні докази про отримання ОСОБА_1 документів, складених за наслідками позапланової перевірки у період з 10 серпня 2021 року по 19 серпня 2021 року 23 серпня 2021 року (номер супровідного листа Інспекції № 0006-вих-74886), серед яких був протокол про адміністративне правопорушення, у якому зазначено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться 01 вересня 2021 року о 14 год 30 хв у приміщенні ІДАБК у м. Львові, вул. Угорська, 7-а (а.с. 73-77).

На переконання апеляційного суду, певні дефекти адміністративного акта можуть не пов`язуватись з його змістом, а стосуватися, наприклад, процедури його ухвалення. Саме по собі порушення процедури прийняття акта не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом.

Виходячи із міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акта необхідно розуміти не як вимоги до самого акта, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття. Дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків. Разом із тим, не кожен дефект акта робить його неправомірним.

Фундаментальне порушення це таке порушення суб`єктом владних повноважень норм права, допущення суттєвої, істотної помилки при прийнятті певного рішення, яке мало наслідком прийняття незаконного рішення. Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність. Відтак, порушення такої процедури може бути підставою до скасування рішення суб`єкта владних повноважень лише за тієї умови, що воно вплинуло або могло вплинути на правильність рішення.

Аналогічний вимір суттєвості порушень застосовує Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), який у своїх рішеннях демонструє виважений підхід до оцінки характеру допущених порушень належної процедури з точки зору їх можливого впливу на загальну справедливість судового розгляду. Метод «оцінки справедливості процесу в цілому» не передбачає дослідження правомірності будь-якої окремої процесуальної дії у відриві від інших етапів процесу. По суті, ЄСПЛ у своїх рішеннях акцентує увагу на необхідності з`ясувати, «чи перетворили допущені порушення (в контексті конкретних обставин справи) судовий розгляд у цілому на несправедливий». При цьому, як свідчить практика ЄСПЛ, навіть виявлення судом серйозних (чи вагомих), на його думку, порушень права на справедливий судовий розгляд, допущених національними судами, не завжди тягне загальну оцінку проведеного судового розгляду та ухваленого підсумкового рішення як несправедливого.

Інакше кажучи, за принципами, що сповідує ЄСПЛ, скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.

На думку апеляційного суду, напрацьовані ЄСПЛ положення щодо правові наслідки допущених судами порушень при розгляді справ та критерії його застосування можуть бути вжиті за аналогією й до аналізу оскаржуваного у цій справі адміністративного акту відповідача.

Зокрема, не може бути скасовано правильне по суті рішення та відступлено від принципу правової визначеності лише задля правового пуризму. Рішення може бути скасоване лише для виправлення істотної помилки. Процесуальні норми є вторинними порівняно з матеріальними, оскільки призначення перших полягає в забезпеченні реалізації других. Тобто характер, зміст і призначення процесуальних норм підпорядковані вимогам матеріальних норм і тому зумовлені ними та є похідними від них.

Приписами частини 1 статті 317 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є:

1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими;

3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи;

4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Частиною 3 статті 286 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право:

1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення;

2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи);

3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення;

4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Підсумовуючи наведене, на переконання апеляційного суду, при вирішенні публічно-правового спору, що розглядається, суд першої інстанції допустив невідповідність висновків, викладених у своєму рішенні, обставинам справи, що призвело до помилкового задоволення позову. Відтак, рішення суду першої інстанції слід скасувати, залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення.

Керуючись статтями 241, 243, 268, 272, 308, 310, 317, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ :

апеляційну скаргу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові задовольнити.

Скасувати рішення Личаківського районного суду м. Львова від 03 листопада 2021 року у справі № 463/10426/21.

Залишити постанову Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові № 108-а від 01 вересня 2021 року без змін, а позовну заяву ОСОБА_1 без задоволення.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не може бути оскаржена.

Головуючий суддя Т. В. Онишкевич
судді І. М. Обрізко
Р. П. Сеник
Постанова у повному обсязі складена 23 березня 2022 року.