Справа № 380/20994/21
Суддя: Гавдик Зіновій Володимирович
Дата ухвалення: 2022-03-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 березня 2022 року м.Львів

Львівський окружний адміністративний суд, суддя Гавдик З.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу № 380/20994/21 за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Львівської області про визнання протиправним та скасування рішення,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач - ОСОБА_1 звернувся до Львівського окружного адміністративного суду із вищевказаним адміністративним позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Львівської області, про визнання протиправним та скасування рішення:

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 22 жовтня 2021 року спірним рішенням відповідача притягнуто до відповідальності у вигляді попередження позивача за вчинення ним дисциплінарного проступку, передбаченого п. п. 3, 7 ч. 2 ст. 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», а саме порушення правил адвокатської етики та порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

Підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є ухвала судді Сихівського районного суду міста Львова ОСОБА_2 від 17 травня 2021 року у справі № 464/4102/20.

Зі змісту ухвали підставою для її складення суддею ОСОБА_2 є неявка в судові засідання призначені на 27 та 28 квітня 2021 року захисника ОСОБА_1.

Рада адвокатів України зазначає, що вирішальним є виключне право адвоката на власний розсуд визначати пріоритетність різних процедур, призначених на один час, виходячи з факторів, які в кожній конкретній ситуації можуть мати поважний чи визначальний характер.

Позивач вважає дії судді Сихівського районного суду міста Львова ОСОБА_2 тиском на захисника, адже від початку розгляду справи позивач мав і наполягав на своїй позиції, що його підзахисний самообмовляється, однак, чомусь, така позиція не сподобалась суду та прокурору.

Також позивач вважає, що суд 17 травня 2021 року не мав права порушувати питання про відповідальність адвоката перед органами, що згідно із законом уповноважені притягати їх до дисциплінарної відповідальності, адже як є в дійсності, що підтверджується самою ухвалою та журналом судового засідання, позивач був присутній в судовому засіданні.

Порушення допущенні Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Львівської області полягає в тому, що позивач не вчиняв жодного дисциплінарного проступку, оскільки повідомив суд про неявку, що відповідає ст. 47 КПК України.

Адвокат вважається невинуватим у вчиненні дисциплінарного проступку і не може бути підданий дисциплінарному покаранню, доки його вину не буде доведено в законному порядку і встановлено рішенням дисциплінарної палати кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності. Адвокат не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні дисциплінарного проступку. Обов`язок доказування вини адвоката у вчиненні дисциплінарного проступку покладається на особу, яка ініціює дисциплінарне провадження стосовно адвоката. Звинувачення адвоката не може ґрунтуватися на припущеннях.

Позивач вважає, що при прийнятті спірного рішення 22 жовтня 2021 року Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Львівської області виходила із принципів презумпції винуватості, адже жодного доказу «неповажності причини неявки» Кваліфікаційно- дисциплінарною комісією адвокатури Львівської області не було досліджено, а всупереч презумпції невинуватості йому було запропоновано доводити свою невинуватість.

Відповідач проти задоволення позовних вимог заперечив з підстав, що позовні вимоги є безпідставними, необґрунтованими, таким що не підлягають задоволенню, оскільки зі змісту ухвали Сихівського районного суду м. Львова від 17 травня 2021 року у справі № 464/4102/20 позивачем на початку позову наводяться доводи та обставини, які стосуються змісту ухвали суду, яка стала згодом підставою для притягнення його до дисциплінарної відповідальності та з якими він не погоджується, як у частині строків її отримання так і незгоди з її змістом, що знаходиться поза межами спору та оскаржується в іншому процесуальному порядку.

Щодо обґрунтованості спірного рішення відповідач зазначив, що 27 серпня 2021 року рішенням № 8/ІІ/9-2021 Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Львівської області у складі дисциплінарної палати, стосовно позивача, як адвоката, порушено дисциплінарну справу. Рішення не оскаржене та набуло законної сили.

22 жовтня 2021 року Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Львівської області у складі дисциплінарної палати прийнято рішення № 10/1/ІІ/2-2021, яким притягнуто адвоката ОСОБА_1 (Свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю №000154, видане 23.12.2014 Радою адвокатів Львівської області) до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого п. п. 3, 7 ч. 2 ст. 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», а саме порушення правил адвокатської етики та порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом. Застосовано до адвоката ОСОБА_1, (Свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю №000154, видане 23.12.2014 Радою адвокатів Львівської області) дисциплінарне стягнення у вигляді попередження.

Під час розгляду дисциплінарного провадження відносно позивача, із відповідним зазначенням у рішенні, всупереч твердженням позивача, було встановлено та детально викладено обставини та факти, які вказують на вчинення дисциплінарного проступку та підстави для застосування дисциплінарного стягнення.

Як вбачається із дисциплінарного провадження, на час його розгляду, у провадженні Сихівського районного суду м. Львова знаходився обвинувальний акт у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001712 від 18.04.2019 про обвинувачення осіб у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15 - ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 190 КК України.

У вказаному кримінальному провадженні підзахисних обвинуваченого у вчиненні злочинів, що згідно ст. 12 КК України є особливо тяжкими, відтак участь захисників, згідно вимог ч. 1 ст. 52 КПК України є обов`язковою.

Захист одного з обвинувачених у кримінальному провадженні згідно Доручення для надання безоплатної вторинної правової допомоги №013-1501668 (№1048) від 06 травня 2020 року здійснював позивач.

За таких обставин, як вказується у позові та визнається позивачем, він усвідомлено не прибув у призначене Сихівськпм районним судом м. Львова засідання, яке мало відбутися 27 квітня 2021 року. Позивач всупереч вимогам процесуального закону, виправдовує таку свою поведінку невиплатою гонорарів ЦБВПД, сімейними труднощами та здоров`ям матері, одночасно зазначаючи, що перебував у цей час в іншому місті для виконання іншого більш пріоритетного для нього доручення.

Такі дії вчинені позивачем, незважаючи на узгодження з ним дати та часу судового засідання, участі у справі значної кількості обвинувачених (п`ятеро) та їх захисників.

Таке ж саме неаргументоване та непідтверджене доказами пояснення позивача щодо неприбуття у судове засідання 28 квітня 2021 року, оскільки всупереч вимогам ст. ст. 47, 324 КПК України, доказів поважності неприбуття суду надано не було.

Згідно п. 1.6. Узагальнення дисциплінарної практики кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури щодо заяв (скарг) суддів відносно неналежної поведінки адвокатів, затвердженого Рішенням Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 27 травня 2021 року № V-005/2021, попереднє погодження дати і часу наступного судового засідання адвокатом і наступна його неявка у це засідання містить ознаки неналежного виконання ним своїх обов`язків і є підставою для порушення дисциплінарної справи.

Якщо статтею 47 КПК України вказується на обов`язок захисника прибувати для участі у виконанні процесуальних дій за участю підозрюваного, обвинуваченого, а у разі неможливості прибути в призначений строк завчасно повідомити про таку неможливість та її причини то ст. 324 КПК України визначається обов`язок суду здійснити перевірку поважності неприбуття адвоката, а у разі якщо причина неприбуття є неповажною, суд порушує питання про відповідальність прокурора або адвоката, які не прибули, перед органами, що згідно із законом уповноважені притягати їх до дисциплінарної відповідальності.

Оцінка поважності можлива лише на підставі відповідних доказів, абстрактне, невмотивоване та бездоказове повідомлення про неможливість прибуття особи у судове засідання суперечить вимогам ст. 324 КПК України. При цьому, як на вимогу суду, так і на вимогу КДКА Львівської області, позивачем не надано доказів зайнятості у цей ж час у іншій справі або інших обставин, які б виправдовували або усували неналежність такої поведінки, а покликання на адвокатську таємницю у контексті вимог КПК України, Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та обов`язків сторін у межах дисциплінарного провадження є неналежним, а на ст. 397 КК України та інші кримінальні правопорушення, взагалі недоречним.

Відтак як оцінка судом неповажності неприбуття адвоката у судові засідання так і КДКА здійснена відповідно до вимог Закону.

Така бездіяльність позивача носила неодноразовий та системний характер, а саме у решті випадків він також обмежився декларуванням свого неприбуття так і не надавши доказів поважності як із відповідним клопотанням так і згодом. 12 січня 2021 року - адвокат подав клопотання про відкладення судового засідання, аргументуючи ознаками вірусного захворювання та карантинними заходами; 09 лютого 2021 року адвокат подав клопотання про відкладення судового засідання, аргументуючи ознаками вірусного захворювання та карантинними заходами; 03 березня 2021 адвокат подав клопотання про відкладення судового засідання у зв`язку із відрядженням у м. Київ без доказів (засідання відкладено через перебування судді на лікарняному); а 28 квітня 2021 року підзахисний позивача під час засідання звернувся із клопотанням до суду про призначення іншого захисника.

Вказаному у повній мірі, з врахуванням особи адвоката надано належну оцінку при прийнятті рішення від 22 жовтня 2021 року № 10/1/11/2-2021.

Адвокатом вказується на надумані порушення нібито допущені Кваліфікаційно- дисциплінарною комісією при прийнятті оскаржуваного ним рішення, оскільки такі викладені лише у формі цитування Закону, не знаходять свого фактичного підтвердження та не заслуговують на увагу.

Стверджуючи неналежність свого повідомлення про початок проведення щодо нього перевірки, позивач покликається на ст. 26 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 30 серпня 2014 року № 120.

При цьому, вказана стаття передбачає, що належним повідомленням адвоката є надіслання листа поштою рекомендованим відправленням за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Позивачеві було скеровано ухвалу суду щодо його неналежної поведінки із додатками, які він отримав 20 серпня 2021 року, що підтверджується повідомленням про вручення трекінгом листів AT «Укрпошта».

Згодом позивач прибув на засідання КДКА Львівської області 27 серпня 2021 року, про неотримання будь-яких матеріалів ним не повідомлялося, про необхідність відкладення засідання або надання матеріалів для додаткового ознайомлення з ними клопотань як на стадії порушення справи так і згодом він не заявляв, надав перед початком засідання письмові пояснення, які долучені до матеріалів дисциплінарної справи.

Відповідач зазначає, що обставини на які вказує позивач мають відношення до стадії порушення дисциплінарної справи, при цьому Рішення про порушення дисциплінарної справи ним не оскаржувалося та набуло законної сили.

У решті покликання позивача на порушення нібито допущені при ухваленні рішення про його притягнення до дисциплінарної відповідальності також не знаходять свого підтвердження, пов`язані із власним баченням позивача нормативного регулювання та спростовуються вище наведеним.

Згідно п. 3 ч. 3 ст. 246 КАС України, суд зазначає, що ухвалою судді від 29.11.2021 року відкрито спрощене позовне провадження в адміністративній справі.

Судом встановлені наступні обставини:

« 17.05.2021 року Ухвалою Сихівського районного суду м. Львова в складі судді - ОСОБА_2 розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду матеріали кримінального провадження №0001712 від 18.04.2019 про обвинувачення ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15 - ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 190 КК України, з участю прокурора ОСОБА_6 обвинувачених ОСОБА_1, ОСОБА_2 , ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, захисників ОСОБА_7, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_1, встановлено:

У провадження Сихівського районного суду м. Львова надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0001712 від 18.04.2019 про обвинувачення ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15 - ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 190 КК України.

У вказаному кримінальному провадженні вищезазначених осіб обвинувачено у вчиненні злочинів, що згідно ст. 12 КК України є особливо тяжкими.

Згідно ч. 1 ст. 52 КПК України участь захисника є обов`язковою у кримінальному провадженні щодо особливо тяжких злочинів.

Призначені на 27 та 28 квітня 2021 року судові засідання із судового розгляду обвинувального акту у кримінальному провадженні №0001712 від 18.04.2019 про обвинувачення ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15 - ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 190 КК України не відбулися у зв`язку із неявкою захисника ОСОБА_1, яким здійснюється захист обвинуваченого ОСОБА_5.

В судовому засіданні, призначеному на 17.05.2021, ОСОБА_6, доказів на підтвердження поважності неприбуття у судові засідання призначені на 27 та 28 квітня 2021 року не надав, зсилаючись на адвокатську таємницю, у зв`язку із чим, судом визнано такі неявки захисника без поважних причин.

У судовому засіданні судом ставилося на обговорення питання про порушення перед органом, який уповноважений притягати до дисциплінарної відповідальності адвокатів, питання щодо застосування до захисника ОСОБА_1 відповідних заходів реагування, оскільки в діях зазначеного захисника вбачається грубе порушення вимог Кримінального процесуального кодексу України, які регламентують діяльність захисника, Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», оскільки він п`ять разів не з`явився у судове засідання без поважних причин, хоча про дату, час та місце проведення таких був повідомлений належним чином, клопотання останнього про відкладення судових засідань були безпідставними та не підтверджувались жодними документами, відтак не виконує належним чином взяті на себе зобов`язання щодо захисту обвинуваченого, що, в свою чергу, тягне порушення прав учасників процесу на справедливий розгляд кримінального провадження та негативно впливає на розумні строки його розгляду.

Заслухавши думку прокурора, обвинувачених, захисників, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд дійшов наступного висновку з огляду на таке.

Згідно з ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Частиною першою ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 47 КПК України захисник зобов`язаний прибувати для участі у виконанні процесуальних дій за участю підозрюваного, обвинуваченого. У разі неможливості прибути в призначений строк захисник зобов`язаний завчасно повідомити про таку неможливість та її причини слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд, а у разі, якщо він призначений органом (установою), уповноваженим законом на надання безоплатної правової допомоги, - також і цей орган (установу).

Законом України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» визначено, що адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів. Під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний: дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики.

Відповідно п. 2 ст. 11 Правил адвокатської етики адвокат зобов`язаний надавати правову допомогу клієнтам, здійснювати їх захист та представництво компетентно і добросовісно. Згідно зі ст.43 тих же Правил адвокат, представляючи інтереси клієнта або виконуючи функцію захисника в суді, зобов`язаний дотримуватися вимог чинного процесуального законодавства, законодавства про адвокатуру та адвокатську діяльність, про судоустрій і статус суддів, іншого законодавства, що регламентує поведінку учасників судового процесу, а також вимог цих Правил, не виявляти неповаги до суду (суддів), поводитись гідно і коректно.

Положеннями ст. 44 Правил адвокатської етики визначено, що під час здійснення професійної діяльності в суді адвокат повинен бути добропорядним, поводити себе чесно та гідно, стверджуючи повагу до адвокатської професії. Адвокат має поважати процесуальні права адвоката, який представляє іншу сторону, і не вдаватись до дій, що грубо порушують останні. Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на невиправдане затягування судового розгляду справи.

У відповідності до положень ч. 1 ст. 318 КПК України судовий розгляд має бути проведений і завершений протягом розумного строку.

Судом встановлено, що згідно Доручення для надання безоплатної вторинної правової допомоги особі, у кримінальному провадженні стосовно якої відповідно до положень КПК України захисник залучається слідчим, прокурором чи судом для здійснення захисту за призначення № 013-1501668 (№1048) від 06.05.2020 адвоката ОСОБА_1 призначено для надання безоплатної вторинної правової допомоги ОСОБА_5.

Згідно клопотань поданих адвокатом ОСОБА_1 від 12.01.2021, 09.02.2021, 03.03.2021, 27.04.2021 та 28.04.2021 останній повідомляв про неможливість прибуття в судові засідання з причин вказаних у клопотанні, однак жодних доказів на підтвердження цих причин не надавав.

При цьому у вказані дати судові засідання не відбулися, оскільки у зазначеній категорії справ участь захисника є обов`язковою.

Разом з тим, постійні відкладення розгляду справи через безпідставні неявки захисника обвинуваченого ОСОБА_6, не сприяють виконанню принципу дотримання розумних строків судового розгляду.

Крім цього, суд зазначає, що вказане кримінальне провадження перебуває на розгляді у суді з 31.07.2020, в провадженні беруть участь п`ять обвинувачених, їх захисники, прокурор та значна кількість потерпілих.

Тому суд вважає, що такі дії адвоката та його поведінка направлені на умисне затягування розгляду кримінального провадження, вказують на порушення Правил адвокатської етики і є дисциплінарним проступком, за вчинення якого адвокат піддається дисциплінарній відповідальності.

У відповідності до статті 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката є, крім іншого, невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків.

За таких обставин, враховуючи наведене та задля недопущення оголошення безпідставних перерв у судових засіданнях під час розгляду кримінального провадження у зв`язку з неявкою адвоката, суд вважає необхідним порушити перед кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури, де адвокат ОСОБА_1 обліковується, питання про вирішення належної процесуальної поведінки останнього у цьому кримінальному провадженні.

На підставі ст.ст.21, 33 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» та керуючись ст.ст.47, 372, 532 КПК України, - ухвалив:

звернутись до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Львівської області для вирішення питання про притягнення адвоката ОСОБА_6 до дисциплінарної відповідальності».

Вказана ухвала набрала законної сили.

22.10.2021 року відповідачем прийнято рішення за №10/1/ІІ/2-2021, яким притягнуто адвоката ОСОБА_1 , (Свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 000154, видане 23.12.2014 Радою адвокатів Львівської області) до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого п. п. 3, 7 ч. 2 ст. 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», а саме порушення правил адвокатської етики та порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

Застосовано до адвоката ОСОБА_1, (Свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 000154, видане 23.12.2014 Радою адвокатів Львівської області) дисциплінарне стягнення у вигляді попередження.

Зміст спірних правовідносин полягає в тому, що позивач вважає спірне рішення протиправним та таким, що не відповідає вимогам закону.

Судом не враховуються аргументи наведені позивачем про протиправність спірного рішення з наступних підстав згідно встановлених судом обставин та вимог законодавства:

Згідно із ст. 33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»:

1. Адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

2. Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

3. Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Згідно із ст. 34 цього ж Закону:

1. Підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

2. Дисциплінарним проступком адвоката є:

1) порушення вимог несумісності;

2) порушення присяги адвоката України;

3) порушення правил адвокатської етики;

4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення;

5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків;

6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування;

7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

3. Не є підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності винесення судом або іншим органом рішення не на користь його клієнта, скасування або зміна судового рішення або рішення іншого органу, винесеного у справі, в якій адвокат здійснював захист, представництво або надавав інші види правової допомоги, якщо при цьому не було вчинено дисциплінарного проступку.

Згідно із ст. 35 цього ж Закону:

1. За вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень:

1) попередження;

2) зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року;

3) для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України.

2. Адвокат може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності протягом року з дня вчинення дисциплінарного проступку.

Згідно із ст. 41 цього ж Закону:

1. За результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу.

Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.

2. Рішення у дисциплінарній справі приймається за відсутності адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката.

Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який проводив перевірку відомостей про дисциплінарний проступок адвоката, не бере участь у голосуванні.

3. Рішення оголошується на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Копія рішення надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох робочих днів з дня прийняття рішення.

Згідно ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Надаючи правову оцінку спірному рішенню суд зазначає наступне:

Позивач по суті позову не погоджується із вищевказаною ухвалою Сихівського районного суду м. Львова від 17 травня 2021 року у справі № 464/4102/20, однак на переконання суду, оцінку такої ухвали може надавати лише суд апеляційної інстанції в порядку встановленому КПК України, відповідно всі доводи позивач щодо згаданої ухвали винесеної в порядку ПКП України судом по даній справі не враховується.

Щодо інших доводів позивача, судом враховуються заперечення відповідача про те, що під час розгляду дисциплінарного провадження відносно позивача, із відповідним зазначенням у рішенні, всупереч твердженням позивача, було встановлено та детально викладено обставини та факти, які вказують на вчинення дисциплінарного проступку та підстави для застосування дисциплінарного стягнення.

Позивач фактично виправдовує свою професійну поведінку невиплатою гонорарів ЦБВПД, сімейними труднощами та здоров`ям матері, одночасно зазначаючи, що перебував у цей час в іншому місті для виконання іншого більш пріоритетного для нього доручення.

Крім цього, відповідачем встановлено, що такі дії позивача носили неодноразовий та системний характер, а саме у решті випадків він також обмежився декларуванням свого неприбуття так і не надавши доказів поважності як із відповідним клопотанням так і згодом, 12 січня 2021 року - адвокат подав клопотання про відкладення судового засідання, аргументуючи ознаками вірусного захворювання та карантинними заходами; 09 лютого 2021 року адвокат подав клопотання про відкладення судового засідання, аргументуючи ознаками вірусного захворювання та карантинними заходами; 03 березня 2021 адвокат подав клопотання про відкладення судового засідання у зв`язку із відрядженням у м. Київ без доказів (засідання відкладено через перебування судді на лікарняному); а 28 квітня 2021 року підзахисний позивача під час засідання звернувся із клопотанням до суду про призначення іншого захисника.

На переконання суду відповідачем в повній мірі, з врахуванням особи адвоката надано належну оцінку його діям при прийнятті рішення від 22 жовтня 2021 року № 10/1/11/2-2021.

Також суд враховує положення Висновку N 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

При цьому, зазначений Висновок також акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява N 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (заява N 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява N 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

З цих же по суті підстав, судом враховуються заперечення відповідача.

Відповідно позовні вимоги позивача не підлягають задоволенню повністю.

Відповідно до вимог ст. 139 КАС України, судові витрати на користь позивача не присуджуються.

Керуючись ст.ст. 19-21, 72-77, 139, 242-246, 255, 293, 295, підп.15.5 п.15 Перехідних положень КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Львівської області (79044, м. Львів, вул. Генерала Чупринки, 71) про визнання протиправним та скасування рішення, - відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржене за правилами, встановленими ст. ст. 295 - 297 Кодексу адміністративного судочинства України відповідно, з урахуванням положень підп.15.5. п.15 розд. VII "Перехідні положення" цього Кодексу.

Рішення суду складено в повному обсязі 24.03.2022 року.

Суддя Гавдик З.В.