Справа № 600/3666/21-а
Суддя: Гонтарук В. М.
Дата ухвалення: 2022-03-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 600/3666/21-а

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Анісімов О.В.

Суддя-доповідач - Гонтарук В. М.

23 березня 2022 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Гонтарука В. М.

суддів: Матохнюка Д.Б. Білої Л.М. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Череського закладу дошкільної освіти "Калина" Чудейської сільської ради Чернівецького району Чернівецької області на рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 09 листопада 2021 року (ухвалене в м. Чернівці) у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернівецькій області до Череського закладу дошкільної освіти "Калина" Чудейської сільської ради Чернівецького району Чернівецької області про застосування заходу реагування у сфері державного нагляду (контролю),

В С Т А Н О В И В :

В серпні 2021 року позивач звернувся до суду з позовом до Череського закладу дошкільної освіти "Калина" Чудейської сільської ради Чернівецького району Чернівецької області про застосування заходу реагування у сфері державного нагляду (контролю).

Рішенням Чернівецького окружного адміністративного суду від 09 листопада 2021 року адміністративний позов задоволено.

Не погоджуючись з таким рішенням суду першої інстанції, представник відповідача подав апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду скасувати та прийняти постанову, якою в задоволенні адміністративного позову відмовити, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, що призвело, на його переконання, до невірного вирішення справи.

28 січня 2022 року від позивача надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначено про безпідставність її доводів.

Сьомий апеляційний адміністративний суд ухвалою від 14 січня 2022 року, з урахуванням ст. 311 КАС України, вирішив розглядати дану справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

За таких умов згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України при розгляді справи в порядку письмового провадження фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги та відзиву, колегія суддів вважає, що остання не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як вірно встановлено судом першої інстанції та підтверджено під час апеляційного розгляду неоспорені факти про те, що згідно даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань судом встановлено, що Череський заклад дошкільної освіти «Калина» Чудейської сільської ради Чернівецького району Чернівецької області зареєстрований за адресою: Чернівецька обл., Чернівецький р-н, село Череш, вул. Серетська, буд. 8.

На підставі наказу Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернівецькій від 19.03.2021 року № 72 «Про проведення позапланових перевірок» у період з 27.05.2021 року по 28.05.2021 року провідним інспектором відділу запобігання надзвичайним ситуаціям Чернівецького районного управління Головного управління ДСНС України у Чернівецькій області старшим лейтенантом служби цивільного захисту Дудіком Олександром Ростиславовичем проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) Череського закладу дошкільної освіти «Калина» Чудейської сільської ради Чернівецького району Чернівецької області щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки (а.с. 21-22).

За результатами проведення позапланового заходу (контролю) складено акт від 28.05.2021 року №54. Згідно змісту вказаного акту, перевіркою виявлені численні порушення вимог законодавства у сфері пожежної і техногенної безпеки (а.с. 23-30).

Примірник зазначеного акту отримано директором Череського ЗДО «Калина» Георгіян С.І. 28.05.2021 року, що підтверджується підписом, зробленим в акті (а.с.30).

У зв`язку із зазначеним видано припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 28.05.2021 року № 32, один примірник якого отримала директор Череського ЗДО «Калина» Георгіян С.І. , що підтверджується підписом на вказаному документі (а.с. 31-32).

Крім того, встановлено, що у період з 12.12.2019 року по 24.12.2019 року працівниками Управління ДСНС України у Чернівецькій області проводилась попередня планова перевірка Череського ЗДО «Калина» з питань дотримання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, за результатами якої виявлені суттєві порушення пожежної безпеки. У зв`язку із цим видано припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 24.12.2019 року № 300 (а.с. 33-24).

Вважаючи, що подальша експлуатація Череського закладу дошкільної освіти «Калина», створює загрозу виникнення пожежі та швидкого її розповсюдження, перешкоджає гасінню пожежі, проведення робіт з евакуації людей, що може спричинити загрозу життю та здоров`ю людей, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, колегія суддів зазначає наступне.

Предметом цього позову є заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю), а тому суд має встановити наявність правових підстав для застосування щодо Череського ЗДО «Калина» таких заходів шляхом зупинення подальшої експлуатації адміністративної будівлі за адресою: вул. Серетська, 8, с. Череш, Чернівецького району Чернівецької області.

Спеціальним законом, який регулює правовідносини щодо державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності є Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» № 877-V від 05.04.2007 року (далі - Закон № 877-V). Даний закон визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

Згідно абзацу 1 частини 5 статті 4 Закону № 877-V виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Відповідно до статті 1 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності регулює та визначає Кодекс цивільного захисту України.

Статтею 67 Кодексу Цивільного захисту України (далі - КЦЗ України) передбачено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема:

- здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу;

- складення актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень;

- звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до частини 2 статті 55 КЦЗ України діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств, установ та організацій. Зазначена вимога відображається у трудових договорах (контрактах), статутах та положеннях.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 року № 1052 (далі - Положення № 1052) державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

Вказане Положення як і КЦЗ України визначає, що одним із основних завдань ДСНС є здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб (підпункт 2 пункту 3 Положення № 1052).

При цьому, відповідно до статті 66 КЦЗ України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Згідно частин 1, 2 статті 7 Закону № 877-V для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки. На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Частиною 6 статті 7 Закону № 877-V передбачено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю), складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу (частини 7 статті 7 Закону № 877-V).

Здійснивши аналіз вищенаведених обставин, колегія суддів вважає, що застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів можливо в тому випадку, якщо суб`єктом господарювання не дотримано вимоги пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами, за обов`язкової умови, що таке порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки створює загрозу життю та здоров`ю людей.

Аналогічна правові позиція викладено в постанові Верховного Суду від 26.06.2018 року у справі № 823/589/16.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що територіальним органом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернівецькій області проведено перевірку додержання та виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки Череського ЗДО «Калина» . За результатом проведеної перевірки виявлено численні порушення вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки щодо адміністративної будівлі за адресою: вул. Серетська, 8, с. Череш, Чернівецького району Чернівецької області, та вказано про високий ступень ризику.

При цьому докази, що дії щодо проведення указаної вище перевірки відповідачем оскаржувались, у матеріалах справи відсутні.

Разом з цим, суд звертає увагу, що згідно статті 11 Закону 877-V виконання вимог органу державного нагляду (контролю) щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства є обов`язком суб`єкта господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

Так апелянт зазначає, що Череським ЗДО «Калина» усунено наступні порушення, які зазначені в приписі: № 1. Відкориговано план (схема) евакуації людей на випадок пожежі; № 2. Включено у списків про проходження навчання відділом освіти Чудейської ТГ; № 6. Працівники закладу забезпечені засобами індивідуального захисту. Відповідно пунктів № 3, № 4 та № 5 подана заява в Чудейську ТГ так, як ці вимоги (порушення) потребують великих коштів, а розпорядником коштів є засновник. Усунути решта пунктів він, як директор ЗДО, не в змозі оскільки не є розпорядником коштів.

При цьому відповідач зазначає, що 14.12.2021 року рішенням сесії Чудейської сільської ради Чернівецького району Чернівецької області затверджено план соціально -економічного розвитку громади у 2021 році та схвалено план (програми) на 2022 рік. На підставі вказаного закладено кошти у бюджет сільської ради на 2022 рік.

Крім того вказує, що у бюджет Чудейської сільської територіальної громади, з якого фінансується Череський ЗДО "Калина" закладено кошти на закупівлю необхідних засобів, а саме :засобів вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності, системи протипожежного захисту, первинних засобів пожежегасіння та інше, а також на проведення робіт щодо усунення зазначених в акті порушень.

У зв`язку з чим апелянт зазначив, що після затвердження бюджету, відповідні документи будуть надані суду.

Проте, колегія суддів критично ставиться до вищенаведених доводів, оскільки вважає, що зазначені обставини свідчать лише про намір відповідача усунути виявлені порушення, а не фактичне їх усунення.

Будь яких доказів, ні до суду першої інстанції, ні до суду апеляційної інстанції того, що всі зафіксовані в акті перевірки від 28.05.2021 року №54 порушення усунуті, відповідачем надано не було.

На переконання колегії суддів, з характеру порушень, встановлених перевіркою, вбачається, що вони є суттєвими, адже можуть призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для осіб та навколишнього природного середовища.

Вказані порушення не є формальними та стосуються суттєвих недоліків у протипожежній системі приміщення адміністративної будівлі Череського ЗДО «Калина» , що у свою чергу унеможливлює забезпечити безпеку людини в разі виникнення пожежі чи іншої надзвичайної ситуації.

При цьому, суд звертає увагу, що попередньою позаплановою перевіркою Череського ЗДО «Калина» , яка проводилася працівниками Управління ДСНС України у Чернівецькій області у період з 12.12.2019 року по 24.12.2019 року, також були виявлені суттєві порушення вимог законодавства з питань дотримання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Вказане, у своїй сукупності, свідчить, що виявлені порушення є триваючими по часу, а своєю суттю становлять високий ступінь ризику.

Водночас, суд звертає увагу, що існування (не усунення відповідачем) хоча б одного з порушень, встановлених позивачем, які загрожують життю та здоров`ю людей, вже є самостійною достатньою правовою підставою для застосування до нього заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівель.

Згідно частин 1-3 статті 68 КЦЗ України посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Приписи, постанови, розпорядження центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, щодо усунення порушень встановлених законодавством вимог з питань техногенної та пожежної безпеки можуть бути оскаржені до суду в установлений законом строк.

Відповідно до статті 70 КЦЗ України підставами для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; порушення правил поводження з небезпечними речовинами; відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; неготовність до викоповноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності регулює та визначає Кодекс цивільного захисту України.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Судова колегія зазначає, що обов`язковою передумовою для застосування судом заходів реагування шляхом зупинення подальшої експлуатації Череського ЗДО «Калина» є існування таких порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки на об`єкті, які створюють загрозу здоров`ю та життю людей.

Не усунення відповідним суб`єктом господарювання усіх виявлених порушень не свідчить про минування загрози життю та здоров`ю людей та, як наслідок, відсутності підстав для застосування відповідних заходів реагування.

Верховний Суд у постанові від 29 жовтня 2020 року по справі №815/6378/17 наголосив, що саме контролюючий орган наділений дискреційними повноваженнями щодо встановлення наявності або відсутності порушень у сфері техногенної та пожежної безпеки, та лише цей орган здійснює прогнозування імовірності виникнення надзвичайних ситуацій, визначає показники ризику, а єдиним доказом усунення зафіксованих в акті перевірки порушень є результати повторної перевірки.

Отже, належним та допустимим доказом усунення порушень є акт перевірки з висновками про відсутність порушень, який може дійсно свідчити про такий факт, оскільки у спірних правовідносинах саме контролюючий орган наділений дискреційними повноваженнями щодо встановлення наявності або відсутності порушень позивачем у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Крім того, застосований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення відповідачем виявлених порушень. Такий захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення суб`єктом господарювання виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки. Цей захід не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю людей.

При цьому, суд враховує, що вимогами статті 70 Кодексу цивільного захисту України передбачено застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування.

Колегія суддів звертає увагу, що відновлення роботи Череського ЗДО «Калина» після зупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював зупинення, повідомлення відповідачем про реальне та повне усунення ним усіх встановлених порушень.

Відтак, відповідач не позбавлений можливості у встановленому порядку звернутися з заявою про скасування заходів реагування після усунення всіх виявлених порушень у сферах техногенної та пожежної безпеки.

Згідно частини першої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Європейська Конвенція про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.1950 року (надалі - Конвенція), була ратифікована Законом України N 475/97-ВР від 17.07.97, та відповідно до ст.9 Конституції України є частиною національного законодавства.

Згідно з ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини Суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Так, ЄСПЛ у п. 36 по справі Суомінен проти Фінляндії (Suominen v. Finland), № 37801/97 від 1 липня 2003 року зазначив, що хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

Рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя (див. п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 року).

Судова колегія зазначає, що згідно з практикою ЄСПЛ, зокрема, в рішенні по справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, відповідно до п. 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, п. 29).

Враховуючи вищевикладене, суд апеляційної інстанції вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції, щодо задоволення позовних вимог, оскільки виявлені під час перевірки та зафіксовані в акті перевірки порушення відповідачем не усунуті, отже залишається ризик спричинення шкоди життю та здоров`ю людей.

При цьому, апеляційна скарга не містить посилання на обставини, передбачені ст. 317 КАС України, за яких рішення суду підлягає скасуванню, оскільки доводи викладені в апеляційній скарзі не спростовують висновків суду першої інстанції про наявність підстав для відмови в задоволенні адміністративного позову.

Натомість оскаржуване рішення суду ухвалено у відповідності до вимог чинного законодавства України, враховуючи всі фактичні обставини справи, в межах наданих суду повноважень, та вірно застосовано судом як норми процесуального так і матеріального права, в повному обсязі з`ясовано обставини, що мають значення для правильного вирішення адміністративного спору, доведено та всебічно обґрунтовано їх в своєму рішенні, надано належну оцінку всім доказам, ґрунтуючись на повному та об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315, ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Череського закладу дошкільної освіти "Калина" Чудейської сільської ради Чернівецького району Чернівецької області залишити без задоволення, а рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 09 листопада 2021 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили в порядку та в строки, передбачені ст. 325 КАС України.

Головуючий Гонтарук В. М.

Судді Матохнюк Д.Б. Біла Л.М.