Справа № 500/9363/21
Суддя: Мірінович Уляна Анатоліївна
Дата ухвалення: 2022-03-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про закриття провадження у справі

Справа № 500/9363/21

23 березня 2022 р.м.Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, в складі:головуючої судді Мірінович У.А. розглянувши у письмовому провадженні справу за позовом ОСОБА_1 до Великогаївської сільської ради Тернопільського району Тернопільської області третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача ОСОБА_2 про зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

17 грудня 2021 року до Тернопільського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - позивачка) до Великоберезовицької селищної ради, в якій позивачка просила суд:

- зобов`язати Великоберезовицьку селищну раду здійснити коригування адреси житлового будинку площею 79,6 кв. м належного ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та присвоїти даному будинку номер АДРЕСА_1 .

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивачка є власником будинку АДРЕСА_1 . Так, право власності на ј частки даного житлового будинку позивачка набула на підставі рішення виконавчого комітету Великоберезовицької селищної ради від 26.06.2007 №75, а ѕ частки на підставі рішення Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 28.12.2007 у справі №2-7318/07, яким за нею визнано право власності на спадкове майно. Під час реєстрації права власності на житловий будинок відбулось дублювання номера належного їй житлового будинку та житлового будинку, який належить її сусіду, ОСОБА_2 . У зв`язку із наведеним порушуються права позивачки вільно розпоряджатись своїм майно.

Ухвалою суду від 20.12.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Залучено в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивачки ОСОБА_3 . Вирішено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

30.12.2021 Великоберезовицька селищна рада Тернопільського району надіслала заяву від 28.12.2021 б/н, у якій повідомила, що с. Кип`ячка не належить до Великоберезовицької територіальної громади, що підтверджується розпорядженням Кабінету Міністрів України від 12.06.2020 №724-р Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Тернопільської області.

04.01.2022 представником позивача, адвокатом Кушнірук В.М., подано заяву про заміну неналежного відповідача. Представник позивачки просив замінити первісного відповідача, Великоберезовицьку селищну раду на Великогаївську сільську раду Тернопільського району.

Ухвалою суду від 10.01.2022 клопотання представника позивачки задоволено. Замінено первісного відповідача, Великоберезовицьку селищну раду на належного відповідача Великогаївську сільську раду Тернопільського району (далі - відповідач).

27.01.2022 відповідачем надіслано відзив на позовну заяву від 24.01.2022 №69. Відзив на позову заяву не містить аргументів, мотивів та заперечень стосовно доводів, що містяться позовній заяві.

Обставини встановлені судом.

Відповідно до витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно №17850048 від 22.02.2008 позивачці, ОСОБА_1 , належить право власності житловий будинок АДРЕСА_1 . Як вбачається із даного витягну, підставою виникнення права власності на житловий будинок є рішення Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 28.12.2007 у справі №2-7318/07 та свідоцтво про право власності на нерухоме майно від 22.02.2008 НОМЕР_1 , видане Великоберезовицької селищною радою.

Раніше житловий належний позивачці на праві власності житловий будинок належав ОСОБА_4 , який являється батьком позивачки.

Так, відповідно до технічного паспорта складеного 25.11.1991 житловий будинок площею 76,9 кв. м, що знаходиться за по АДРЕСА_1 , значиться під номером 15.

Таким чином, згідно із позицією позивачки, житловий будинок із спірним реквізитом адреси номер об`єкта, після завершення його будівництва значився під номером 15.

ОСОБА_3 , який станом на час подання позовної заяви, згідно із твердженням позивачки, являється її сусідом, на підставі договору купівлі-продажу від 25.05.2000 набув у власність житловий будинок АДРЕСА_1 .

Із реєстраційного посвідчення виданого Тернопільським районним госпрозрахунковим бюро технічної інвентаризації 22.06.2000 вбачається, що цілий житловий будинок з надвірними побудованими і спорудами, розташований в АДРЕСА_2 Великоберезовицької сільської ради народних депутатів зареєстровано за ОСОБА_2 .

У зв`язку із тим, що плутанина із номерами будинків перешкоджає реалізувати всі правомочності власникам майна, позивачка звернулась з даним позовом до суду.

Позиція суду та оцінка доводів сторін.

Відповідно до ч.ч.1-5 ст.263 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності від 17.02.2011 №3038-VI (далі Закон №3038-VI), адресою об`єкта нерухомого майна (далі - адреса) є унікальна структурована сукупність реквізитів, що використовуються для ідентифікації об`єкта та визначення місця його розташування на місцевості.

Присвоєння адрес об`єктів нерухомого майна затверджується Кабінетом Міністрів України. Порядок не може передбачати обов`язок фізичних та юридичних осіб щодо отримання будь-яких дозволів, погоджень або інших документів дозвільного характеру, а також повноважень державних органів, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових осіб, підприємств, установ, організацій, утворених такими органами, видавати зазначені документи.

Таким порядком, є Порядок присвоєння адрес об`єктам будівництва, об`єктам нерухомого майна, затверджений постановою Кабінету Міністрів України № 690 від 07.07.2021 (далі Порядок №690).

Частиною третьою статті 263 Закону №3038-VI, передбачено, що адреса присвоюється об`єктам будівництва, будинкам, будівлям, спорудам, квартирам, гаражним боксам, машиномісцям, іншим житловим та нежитловим приміщенням, які є самостійними об`єктами нерухомого майна.

Адреса не присвоюється: 1) тимчасовим спорудам; 2) будівлям та спорудам, що є приналежністю відповідної будівлі або споруди або їх складовою частиною;

3) іншим об`єктам нерухомого майна, перелік яких визначається Кабінетом Міністрів України в Порядку присвоєння адрес об`єктів нерухомого майна (далі - Порядок присвоєння адрес). Порядок присвоєння адрес, визначений цим Законом, не поширюється на земельні ділянки.

Реквізитами адреси є: 1) назва держави (Україна); 2) назва адміністративно-територіальної автономії у складі України - для об`єктів, розташованих на території Автономної Республіки Крим; 3) назва області (крім Автономної Республіки Крим, міст Києва та Севастополя); 4) назва району - для населених пунктів районного підпорядкування; 5) назва населеного пункту, а для об`єктів, розташованих за його межами, - назва найближчого населеного пункту (об`єднаної територіальної громади), розташованого у межах відповідного району (об`єднаної територіальної громади); 6) назва гідрографічного, соціально-економічного, природно-заповідного або іншого подібного об`єкта (за наявності); 7) назва вулиці, площі, майдану, шосе, проспекту, бульвару, алеї, провулку, узвозу тощо (далі - вулиця) (за наявності); 8) номер об`єкта (будинку, будівлі, споруди); 9) номер корпусу - для об`єктів, які складаються з декількох корпусів; 10) номер квартири, гаражного боксу, машиномісця, іншого житлового та нежитлового приміщення, яке є самостійним об`єктом нерухомого майна (за наявності).

Адреса (крім реквізиту, визначеного пунктом 10 частини четвертої цієї статті) присвоюється, змінюється, коригується, анулюється, в тому числі, виконавчим органом сільської, селищної, міської ради - у разі, якщо об`єкт знаходиться у межах території, на яку поширюються повноваження сільської, селищної, міської ради;

Згідно із ч.ч.8,9 ст.263 Закону №3038-VI, у разі якщо після присвоєння адреси відбулося коригування проектної документації, що може вплинути на визначення адреси об`єкта нового будівництва (зміна місця розташування об`єкта, головного входу, зміна кількості об`єктів тощо), замовник у повідомленні про такі зміни зазначає про необхідність коригування (зміни, присвоєння, анулювання) адреси згідно з частиною шостою статті 36 та частиною сьомою статті 37 цього Закону.

Орган з присвоєння адреси протягом п`яти робочих днів з дня отримання повідомлення, визначеного частиною шостою статті 36 та частиною сьомою статті 37 цього Закону:

1) приймає рішення про коригування адреси, що повинно містити відомості про раніше присвоєну адресу та ідентифікатор об`єкта будівництва;

2) оприлюднює рішення про коригування адреси на своєму офіційному веб-сайті (у разі наявності);

3) вносить інформацію про коригування адреси (у тому числі копію рішення про коригування адреси) до Реєстру будівельної діяльності.

Адреса вважається зміненою, присвоєною, анульованою з дня внесення до Реєстру будівельної діяльності інформації про її коригування.

Рішення про коригування адреси доводиться до відома заявника в порядку, визначеному статтею 26-1 цього Закону, у день внесення інформації про коригування адреси до Реєстру будівельної діяльності.

Частина одинадцята статті 263 Закону №3038-VI, передбачає, що підставами для зміни адреси щодо закінченого будівництвом об`єкта є: 1) зміни в адміністративно-територіальному устрої (у тому числі зміна назви області, району, населеного пункту); 2) зміна назви вулиці, її об`єднання та поділ; 3) зміна назви гідрографічного, соціально-економічного, природно-заповідного або іншого подібного об`єкта; 4) об`єднання, поділ закінчених будівництвом об`єктів, виділення частки із закінченого будівництвом об`єкта (з урахуванням вимог пункту 2 частини третьої цієї статті); 5) упорядкування нумерації об`єктів нерухомого майна у визначених цим Законом випадках та в інших випадках, встановлених Кабінетом Міністрів України в Порядку присвоєння адрес.

Рішення про зміну назви адміністративно-територіальної одиниці, вулиці або назви гідрографічного, соціально-економічного, природно-заповідного або іншого подібного об`єкта є одночасно рішенням про зміну адреси.

У разі якщо відповідно до законодавства прийнято рішення про зміну меж адміністративно-територіальної одиниці, об`єднання та поділу вулиці, орган з присвоєння адреси протягом 30 календарних днів здійснює впорядкування нумерації (у разі необхідності такого впорядкування).

Частина дванадцята статті 263 Закону №3038-VI, визначає, що для зміни адреси щодо закінченого будівництвом об`єкта у разі його об`єднання, поділу або виділення частки (крім квартири, житлового або нежитлового приміщення тощо) подаються документи, передбачені цією частиною документи.

Частини чотирнадцята двадцята статті 263 Закону №3038-VI, передбачають, що орган з присвоєння адреси протягом п`яти робочих днів з дня отримання заяви про зміну адреси щодо закінченого будівництвом об`єкта:

1) приймає рішення про зміну адреси/відмову у зміні адреси, що повинно містити відомості про ідентифікатор закінченого будівництвом об`єкта (для об`єктів, яким присвоєно ідентифікатор до подання заяви);

2) оприлюднює рішення про зміну адреси/відмову у зміні адреси об`єкта нерухомого майна на своєму офіційному веб-сайті (у разі наявності);

3) вносить інформацію про зміну адреси/відмову у зміні адреси (у тому числі копію рішення про зміну адреси/відмову у зміні адреси) до Реєстру будівельної діяльності.

Рішення про зміну адреси повинно додатково містити відомості про попередню адресу щодо закінченого будівництвом об`єкта.

Рішення про відмову у зміні адреси повинно додатково містити посилання на відповідну норму (пункт, статтю) законодавства із зазначенням, що саме порушено під час оформлення та подання документів, а також відомості про те, яке саме положення поданого заявником документа не відповідає вимогам законодавства.

Відомості про зміну адреси/відмову у зміні адреси об`єкта нерухомого майна доводяться до відома заявника в порядку, визначеному статтею 26-1 цього Закону, у день внесення інформації про зміну адреси/відмову у зміні адреси об`єкта нерухомого майна до Реєстру будівельної діяльності.

Підставами для відмови у зміні адреси щодо закінченого будівництвом об`єкта за заявою власника (співвласника) закінченого будівництвом об`єкта (його представника) про зміну адреси є: 1) подання неповного пакета документів; 2) виявлення неповних або недостовірних відомостей у поданих документах, що підтверджено документально; 3) подання заяви особою, яка не є власником (співвласником) об`єкта нерухомого майна, щодо якого подано заяву про зміну адреси, або його (їх) представником; 4) подання заяви до органу з присвоєння адреси, який не має повноважень приймати рішення про присвоєння адреси на відповідній території.

Відмова у зміні адреси щодо закінченого будівництвом об`єкта з підстав, не передбачених цією частиною, не допускається.

Після усунення причин, що були підставою для відмови у зміні адреси щодо закінченого будівництвом об`єкта, заявник може повторно подати документи для зміни адреси.

У разі неприйняття органом з присвоєння адреси рішення про присвоєння, зміну, анулювання адреси у строк, визначений цією статтею, заявник має право звернутися до відповідної місцевої державної адміністрації із заявою про присвоєння, зміну, коригування адреси, яка подається у порядку, визначеному статтею 26-1 цього Закону.

До заяви про зміну адреси додаються документи, що подавалися органу з присвоєння адреси для зміни адреси (крім випадків, якщо такі документи подавалися в електронній формі через електронний кабінет або іншу державну інформаційну систему, інтегровану з електронною системою).

Місцева державна адміністрація протягом п`яти робочих днів з дня отримання заяви про присвоєння, зміну, коригування адреси:

1) приймає рішення про присвоєння, зміну, коригування адреси/відмову у присвоєнні, зміні, коригуванні адреси, що повинно містити відомості про ідентифікатор закінченого будівництвом об`єкта (крім рішення про відмову у присвоєнні, зміні, коригуванні адреси щодо об`єктів, яким не присвоєно ідентифікатор до подання заяви);

2) оприлюднює рішення про присвоєння, зміну, коригування адреси/відмову у присвоєнні, зміні, коригуванні адреси на своєму офіційному веб-сайті (у разі наявності);

3) забезпечує внесення інформації про присвоєння, зміну, коригування адреси/відмову у присвоєнні, зміні, коригуванні адреси (у тому числі копію рішення про присвоєння, зміну, коригування адреси/відмову у присвоєнні, зміні, коригуванні адреси) до Реєстру будівельної діяльності.

Рішення про зміну, коригування адреси повинно додатково містити відомості про попередню адресу.

Рішення про відмову у присвоєнні, зміні, коригуванні адреси повинно додатково містити посилання на відповідну норму (пункт, статтю) законодавства із зазначенням, що саме порушено під час оформлення та подання документів, а також відомості про те, яке саме положення поданого заявником документа не відповідає вимогам законодавства.

Відомості про присвоєння, зміну, коригування адреси/відмову у присвоєнні, зміні, коригуванні адреси доводяться до відома заявника в порядку, визначеному статтею 26-1 цього Закону, у день внесення інформації про присвоєння, зміну, коригування адреси/відмову у присвоєнні, зміні, коригуванні адреси до Реєстру будівельної діяльності.

У день внесення відомостей про присвоєння, зміну, коригування адреси/відмову у присвоєнні, зміні, коригуванні адреси до Реєстру будівельної діяльності програмні засоби електронної системи забезпечують автоматичне направлення до органу з присвоєння адреси повідомлення про присвоєння, зміну, коригування адреси до відома.

Підставами для відмови у прийнятті місцевою державною адміністрацією рішення про присвоєння, зміну, коригування адреси є:

1) розміщення об`єкта за межами території, на яку поширюються повноваження місцевої державної адміністрації;

2) наявність у Реєстрі будівельної діяльності рішення органу з присвоєння адреси з цього питання;

3) наявність підстав, визначених частиною п`ятнадцятою цієї статті, - у разі зміни адреси щодо закінченого будівництвом об`єкта.

Органу з присвоєння адреси забороняється вимагати від замовника додаткові документи для прийняття рішення про присвоєння, зміну, коригування адреси, якщо вони не передбачені цим Законом.

Додаткові документи та інформацію, необхідні для прийняття рішення про присвоєння, зміну, коригування адреси, орган з присвоєння адреси отримує відповідно до частини восьмої статті 9 Закону України "Про адміністративні послуги".

Орган з присвоєння адреси при виконанні повноважень, визначених цією статтею, має право доступу до інформаційних ресурсів та баз даних в обсязі та порядку, встановлених Кабінетом Міністрів України в Порядку визначення адрес.

Абзацом 2 пункту 1 Порядку №690, передбачено, що органи, уповноважені на присвоєння, зміну, коригування, анулювання адрес об`єктів будівництва, об`єктів нерухомого майна, визначаються відповідно до частини п`ятої статті 26-3 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності (далі - уповноважені органи з присвоєння адрес).

Згідно із п.11 ч.1 ст.37 Закону України Про місцеве самоврядування від 21.05.1997 №280/97-ВР (далі Закон №280/97-ВР) до повноважень виконавчого органу сільської, селищної, міської ради щодо вирішення питань адміністративно-територіального устрою, серед інших, належить прийняття рішень про присвоєння, зміну, коригування, анулювання адрес об`єктів нерухомого майна у випадках та порядку, встановлених Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Відповідно до п.52 Порядку №690, у разі виявлення дублювання номерів об`єктів нерухомого майна, один чи більше з яких не є об`єктами державної чи комунальної власності та не підпадають під випадки, зазначені у пункті 50 цього Порядку, зміна, коригування адреси здійснюються на підставі рішення суду.

Наведені норми дають підстави для таких висновків.

Присвоєння, зміна та коригування адреси об`єкта нерухомого майна є рішеннями суб`єкта владних повноважень, зокрема виконавчого органу відповідної ради, яке приймається за наявності для того підстав.

Вартим уваги є те, що дублювання номерів об`єктів нерухомого майна, це рішення уповноваженого органу по присвоєнню більш, як одному об`єкту нерухомого майна ідентичного номера. Сказане пояснюється тим, що дублювання номерів об`єктів нерухомого майна, це легітимне (закріплене відповідним правовим актом індивідуальної дії) одночасне існування більше як одного об`єкта нерухомого майна під одним номером. Це правова похибка уповноваженого органу, яка закріплена відповідним правовим актом. Дублювання номерів об`єктів нерухомого майна може виникнути на стадії присвоєння або зміни, або коригування адреси об`єктів (об`єкта) нерухомого майна.

Отже, для кваліфікації правовідносин за ознакою дублювання номерів об`єктів нерухомого майна обов`язковим є наявність прийнятого уповноваженим органом відповідного правового акту, яким присвоєно більш як одному об`єкту нерухомого майна ідентичний номер.

Повертаючись до обставин справи.

25.11.1991 технічний паспорт на житлову будівлю під АДРЕСА_1 .

Інструкція про порядок реєстрації будинків та домоволодінь у містах і селищах міського типу Української УРСР, затвердженої заступником Міністра комунального господарства Української РСР 31.01.1966, погодженої головою Верховного суду Української РСР 15.01.1966, яка діяла до 19.01.1996, тобто була чинною станом на 25.11.1991, визначала, що реєстрацію будинків провадять бюро технічної інвентаризації виконкомів місцевих Рад депутатів трудящих (пункт 1).

Відповідно до розділу ІІ цієї Інструкції, до об`єктів реєстрації належали житлові будинки. Таким будинкам присвоювався реєстраційний номер уповноваженим суб`єктом. Для реєстрації будинку особа зверталась до бюро технічної інвентаризації виконкомів місцевих Рад депутатів трудящих із заявою та переліком документів. Залежно від того, чи особа мала в наявності правовстановлюючі документи на будинок, такий перелік документів різнився. Після цього приймалось рішення про реєстрацію присвоєння номера житловому будинку.

Із обставин справи вбачається, що внаслідок неодноразової зміни власників (співвласників) житлового будинку, в тому числі шляхом спадкування, вчинення реєстрації права власності за вказаними особами, була допущена помилка в одному із реквізитів адреси номер об`єкта. Як вказує сама позивачка, що допущена плутанина із номера житлових будинків, яка триває понад 10 років створює перешкоди для реалізації особою всіх прав власника майна.

Примітним є те, що плутанина із номерами житлових будинків виникла не внаслідок прийняття уповноваженим органом відповідного правового акту.

В свою чергу, відповідно до п.2 ч.1 ст.4 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) публічно-правовий спір - спір, у якому:

хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або

хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або

хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.

Частина перша статті 19 КАС України, передбачає, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи в публічно-правових спорах.

В даній справі відсутні ознаки спору між позивачем та відповідачем.

Відповідач не вчиняв дій (не приймав рішень), які можуть, що можуть отримати правову кваліфікацію, як дублювання номерів об`єктів нерухомого майна, в свою чергу позивачем і не надано, та судом не здобуто доказів, які б свідчили, що позивач зверталась до відповідача на усунення зазначених неточностей щодо нумерації будівель.

За своїм змістом позивачка намагається отримати захист своїх цивільних прав.

Відповідно до ч.1 ст.1 Цивільного кодексу України (далі ЦК України), цивільним законодавством регулюються особисті немайнові та майнові відносини (цивільні відносини), засновані на юридичній рівності, вільному волевиявленні, майновій самостійності їх учасників.

Згідно із ч.1 ст.316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Частина перша статті 317 ЦК України, передбачає, що власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

Частина перша статті 318 ЦК України, визначає, що суб`єктами права власності є Український народ та інші учасники цивільних відносин, визначені статтею 2 цього Кодексу.

Частина перша статті 319 ЦК України, вказує, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.19 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Цивільне судочинство може здійснюватись в порядку окремого провадження.

Згідно із ч.7 ст.19 ЦПК України, окреме провадження призначене для розгляду справ про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов для здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

По суті позивачка хоче встановити факт володіння будинком під АДРЕСА_1 , як указано в технічному паспорті, що виданий 25.11.1991. Вказане надасть можливість позивачці усунути плутанину у правовстановлюючих документах на житловий будинок, на підставі яких вона реалізує свої правомочності власника майна.

Оскільки дані правовідносини не можуть бути кваліфіковані, як дублювання номерів об`єктів нерухомого майна, у зв`язку із відсутністю прийнятого уповноваженим органом відповідного правового акту, яким присвоєно більш як одному об`єкту нерухомого майна ідентичний номер, а позивачка хоче підтвердити, що номер її житлового будинку відповідає тому, який присвоювався після завершення будівництва за життя її батька, то вказана справа не належить до юрисдикції окружного адміністративного суду.

Суд роз`яснює сторонам, що дана справа належить юрисдикції місцевого загального суду.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.238 КАС України, провадження у справі підлягає закриттю.

Керуючись ст.ст.19,238,241-243, 248, 256, 294, 295 КАС України,

УХВАЛИВ:

Провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Великогаївської сільської ради Тернопільського району, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета на стороні позивача - ОСОБА_2 про зобов`язання вчинити дії, - закрити.

Копію ухвали надіслати сторонам про справі.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Відповідно до частини першої статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Згідно із статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Реквізити учасників справи:

позивач:

- ОСОБА_1 (місцезнаходження/місце проживання: с. Кип`ячка,Тернопільський район, Тернопільська область,47750 код ЄДРПОУ/РНОКПП НОМЕР_2 );

відповідач:

- Великогаївська сільська рада Тернопільського району Тернопільської області (місцезнаходження/місце проживання: вул.Галицька, 47,с. Великі Гаї,Тернопільський район, Тернопільська область,47722 код ЄДРПОУ/РНОКПП 04394875);

третя особа:

- ОСОБА_2 (місцезнаходження/місце проживання: АДРЕСА_3 код ЄДРПОУ/РНОКПП НОМЕР_3 ) .

Головуючий суддя Мірінович У.А.