Справа № 160/26838/21
Суддя: Бухтіярова Марина Миколаївна
Дата ухвалення: 2022-03-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Бухтіярової М.М.
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Національного агентства з питань запобігання корупції Департамент запобігання та виявлення корупції про визнання протиправним рішення та зобов`язання вчинити певні дії ,-
24.12.2021 ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою Національного агентства з питань запобігання корупції Департаменту запобігання та виявлення корупції (далі - відповідач), в якій просить:
- зобов`язати Національне агентство з питань запобігання корупції вилучити з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, відомості про ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , як особу, яка вчинила корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29.12.2021 позовну заяву було залишено без руху та встановлено позивачу строк - десять днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків позову
18.01.2022 позивачем усунені недоліки позову.
Копія ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.01.2022 направлена сторонам, відповідачу разом із копією позовної заяви з додатками у паперовому вигляді та отримана ним 31.01.2022, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, що міститься в матеріалах справи.
22.02.2022 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому позовні вимоги не визнає, просить в задоволенні позову відмовити. В обґрунтування своєї позиції зазначає наступне. Позивач безпідставно стверджує, що до Реєстру вносяться та зберігаються відомості виключно щодо осіб, які вважаються такими, що вчинили корупційні правопорушення або пов`язані з корупцією правопорушення, тому відомості осіб, вказаних у ст.39 КУпАП, можуть бути вилучені з Реєстру. Такі твердження позивача є власним тлумаченням правових норм, що прямо суперечить чинному законодавству. Згідно з рішенням Національного агентства від 01.02.2019 №367 інформаційно-телекомунікаційну систему «Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення» прийнято в постійну (промислову) експлуатацію з 04.02.2019. Таким чином, Реєстр розпочав свою роботу з 04.02.2019. Відповідно до приписів п.8 р.ІІ Положення про Реєстр, підставами для вилучення з Реєстру відомостей про особу, яка вчинила корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення, є ухвала суду про скасування вирок, винесення виправдувального вироку, відновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за корупційне або пов`язане з корупцію правопорушення, розпорядчого документа або судового рішення про скасування розпорядчого документа про накладення дисциплінарного стягнення. Ні Закон, ні Положення про Реєстр не пов`язує підстави для виключення відомостей з реєстру з нормами КУпАП, зокрема, з обставинами при яких особа вважається такою, що не була піддана адміністративному стягненню. За таких обставин, надаючи відповідь позивачу про відсутність підстав для вилучення відомостей щодо нього з Реєстру, відповідач діяв в межах наданих повноважень та у відповідності до вимог чинного законодавства. Щодо відсутності підстав для вилучення з Реєстру інформації щодо позивача відповідачем також зазначено, що на підставі постанови Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська про притягнення позивача до адміністративної відповідальності, відомості щодо нього внесені до Реєстру. Зазначена постанова є чинною та оскаржена не була. За відсутності судового рішення, що скасовує постанову Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 10.03.2015 у справі №200/3826/15-п, у відповідача відсутні правові підстави для здійснення дій щодо вилучення відомостей щодо позивача з Реєстру. Відповідачем також зауважено на відсутності порушеного права позивача. З огляду на викладене, просить відмовити у задоволенні позову.
Відповідно до частини 1 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.
Згідно з частиною 1 статті 258 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Відповідно до частини 8 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Частиною 5 статті 250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Зважаючи на наведене та відповідно до вимог ст.ст. 243, 250, 257, 258-262 Кодексу адміністративного судочинства України, справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні.
Дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд доходить висновку про відсутність підстав для задоволення позову, з огляду на наступне.
Постановою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 10.03.2015 у справі № 200/3826/15-п (провадження №3/200/623/15 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного корупційного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-5 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі п`ятдесяти неоподаткованих мінімумів доходів громадян, тобто у розмірі 850 гривен з конфіскацією дарунка, тобто грошових коштів у сумі 1000 гривень.
Постанова Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 10.03.2015 у справі № 200/3826/15-п набрала законної сили 23.03.2015.

На підставі постанови Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровськавід 10.03.2015 у справі № 200/3826/15-п відомості щодо ОСОБА_1 внесені до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення.

06.07.2021 року представник позивача адвокат Кожевников О. звернувся до Національного агентства з питань запобігання корупції із заявою про вилучення відомостей стосовно ОСОБА_1 з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення.

Листом від 19.07.2021 №№ 23-06/53648/21 Департамент запобігання та виявлення корупції Національного агентства з питань запобігання корупції повідомив про відсутність підстав для вилучення інформації щодо ОСОБА_1 з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення.

В обґрунтування такого рішення відповідачем у листі від 19.07.2021 №№ 23-06/53648/21 зазначено, що підставами для вилучення з Реєстру відомостей про особу, яку притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, визначені у п.8 розд.ІІ Положення та вони є вичерпними, а саме: ухвала суду про скасування вироку, винесення виправдувального вироку, відновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за корупційне або пов`язане з корупцію правопорушення, розпорядчого документа або судового рішення про скасування розпорядчого документа про накладення дисциплінарного стягнення. За відсутності судового рішення, що скасовує постанову Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 10 березня 2015 року у справі № 200/3826/15-п, на підставі якої внесені дані щодо позивача до Реєстру, підстави для вилучення такої інформації з Реєстру відсутні.

Позивач, вважаючи протиправною відмову відповідача у вилучені відомостей щодо нього з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, звернувся до суду із цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зважає на наступне.

Правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень визначає Закон України «Про запобігання корупції».

Згідно частини 1 статті 59 Закону України «Про запобігання корупції» відомості про осіб, яких притягнуто до кримінальної, адміністративної, дисциплінарної або цивільно-правової відповідальності за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, а також про юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення, вносяться до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, що формується та ведеться Національним агентством. Відомості про осіб, які входять до особового складу органів, що провадять оперативно-розшукову або розвідувальну чи контррозвідувальну діяльність, належність яких до вказаних органів становить державну таємницю, та яких притягнуто до відповідальності за вчинення корупційних правопорушень, вносяться до розділу з обмеженим доступом Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення.

Положення про Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, порядок його формування та ведення затверджуються Національним агентством.

Відомості про фізичних осіб, яких притягнуто до відповідальності за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, а також про юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення, вносяться до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, протягом трьох робочих днів з дня надходження з Державної судової адміністрації України до Національного агентства електронної копії рішення суду, яке набрало законної сили, з Єдиного державного реєстру судових рішень.

Відомості про накладення дисциплінарного стягнення за вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення вносяться до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, протягом трьох робочих днів з дня надходження до Національного агентства від кадрової служби державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, а також підприємства, установи та організації завіреної в установленому порядку паперової копії наказу про накладення дисциплінарного стягнення.

Частиною 3 статті 59 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що Національне агентство забезпечує оприлюднення на своєму офіційному веб-сайті відомостей з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, протягом трьох робочих днів після їх внесення до реєстру.

Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 09.02.2018 № 166 затверджено Положення про Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення (далі - Положення).

Відповідно до п. 1 - п.3 розділу І Положення це положення визначає порядок формування, ведення Національним агентством з питань запобігання корупції (далі - Національне агентство) Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення (далі - Реєстр), та надання відомостей з нього.

Реєстр - електронна база даних, яка містить відомості про осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, та про юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення.

Реєстр ведеться з метою: 1) забезпечення єдиного обліку осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, та юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення; 2) забезпечення в установленому порядку проведення спеціальної перевірки відомостей стосовно осіб, які претендують на зайняття посад, які передбачають зайняття відповідального або особливо відповідального становища, та посад з підвищеним корупційним ризиком; 3) аналізу відомостей про осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, з метою визначення сфер державної політики та посад, пов`язаних з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, з найбільш корупційними ризиками, а також формування та реалізації державної антикорупційної політики; 4) аналізу відомостей про юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення.

Відповідно до п. 4 розділу І Положення держатель та адміністратор Реєстру - Національне агентство.

Згідно з п. 1, 2 розділу ІІ Положення внесенню до Реєстру підлягають відомості про осіб, яких притягнуто до відповідальності за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, та про юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення.

Підставою для внесення Реєстратором відомостей про особу, яку притягнуто до відповідальності за вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, є: 1) електронна копія рішення суду, яке набрало законної сили, з Єдиного державного реєстру судових рішень; 2) засвідчена в установленому порядку паперова копія розпорядчого документа про накладення дисциплінарного стягнення.

Таким чином, внесенню до Реєстру підлягають відомості про осіб, яких притягнуто до відповідальності за вчинення корупційних правопорушень. Підставою внесення відомостей до Реєстру є рішення суду, яке набрало законної сили.

При цьому, Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення - електронна база даних, яка містить відомості про осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, та про юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення. Тобто реєстр є формою зберігання та відображення відомостей про осіб, які вчинили корупційні правопорушення, в тому числі таких, до яких застосовано адміністративні стягнення відповідно до КУпАП.

Протиправність відмови у вилученні з Реєстру відомостей позивач обґрунтовує приписами статті 39 КУпАП, відповідно до якої, якщо особа, піддана адміністративному стягненню, протягом року з дня закінчення виконання стягнення не вчинила нового адміністративного правопорушення, то ця особа вважається такою, що не була піддана адміністративному стягненню.

Суд зазначає, що відповідно до статті 1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Норма статті 39 КУпАП регулює правовідносини, які виникають під час застосування КУпАП, і слугує кваліфікуючою ознакою для застосування деяких статей КУпАП, які передбачають накладення стягнення за повторне вчинення правопорушення.

Однак, положення КУпАП не встановлюють порядок ведення Реєстру та порядок внесення до нього або виключення із нього відповідних відомостей.

Відповідно до п. 8 розділу ІІ Положення підставами для вилучення з Реєстру відомостей про особу, яка вчинила корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення, є ухвала суду про скасування вироку, винесення виправдувального вироку, відновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення, розпорядчого документа або судового рішення про скасування розпорядчого документа про накладення дисциплінарного стягнення.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що постановою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 10.03.2015 у справі № 200/3826/15-п (провадження №3/200/623/15) ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного корупційного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-5 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі п`ятдесяти неоподаткованих мінімумів доходів громадян, тобто у розмірі 850 гривен з конфіскацією дарунка, тобто грошових коштів у сумі 1000 гривень.

Постанова Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 10.03.2015 у справі № 200/3826/15-п набрала законної сили 23.03.2015.

На підставі постанови Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 10.03.2015 у справі № 200/3826/15-п відомості щодо ОСОБА_1 внесені до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, про що відсутність спір між сторонами.

Доказів наявності зазначених п. 8 розділу ІІ Положення обставин матеріали справи не містять.

Доводи позивача, що після винесення зазначеної постанови суду він не вчиняв жодних правопорушень та не притягувався до адміністративної відповідальності, а тому в розумінні ст.39 КУпАП вважається особою, що не була піддана адміністративному стягненню, не можуть бути враховані судом в якості підстави для вилучення відомостей з Реєстру, оскільки перелік підстав для вчинення таких дій чітко визначений у п. 8 розділу ІІ Положення, і є вичерпним.

В той же час наявність в Єдиному державному реєстрі осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення відомостей про притягнення особи до відповідальності, не виключає застосування положень ст. 39 КУпАП, позаяк Реєстр лише містить інформацію про осіб, які вчинили, як в даному випадку позивач, корупційне правопорушення, але вважатися такою, що не була піддана адміністративному стягненню.

Дані Реєстру не можуть бути доказом того, чи є особа на будь-яку дату такою, що не була піддана адміністративному стягненню, оскільки така особа з огляду на норми КУпАП може вважатися такою, що не була піддана адміністративному стягненню, але бути такою, що була притягнута до адміністративної відповідальності.

Отже, наявність у Реєстрі відомостей про осіб, яких притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, є лише підтвердженням існування факту притягнення особи до такої відповідальності. При цьому, законом не передбачено можливості не включення таких відомостей та/або виключення з Реєстру інформації, в зв`язку з тим, що станом на момент внесення таких відомостей сплив строк, встановлений статтею 39 КУпАП після якого особа вважається такою, що не була піддана адміністративному стягненню.

З огляду на викладене, враховуючи те, що постановою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 10.03.2015 у справі № 200/3826/15-п, яка набрала законної сили, ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного корупційного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-5 КУпАП, а належних доказів наявності обставин у розумінні п. 8 розділу ІІ Положення №166 позивачем не надано, правових підстав для вилучення відомостей щодо позивача з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, у відповідача не було.

За таких обставин, відмовляючи у вилученні з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, відомостей про ОСОБА_1 , що оформлено листом № 23-06/53648/21 від 19.07.2021, відповідач діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені законодавством.

Згідно з частиною 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Приписами частини 1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу..

Суд зазначає, що позивачем не доведено та не підтверджено належними доказами обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги, натомість відповідачем як суб`єктом владних повноважень доведено правомірність своїх дій у прийнятті рішення, що оскаржується.

За таких обставин, позовні вимоги ОСОБА_1 не є обґрунтованими та задоволенню не підлягають.

Згідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України в разі відмови в задоволенні позову судові витрати не присуджуються на користь сторони за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.

Керуючись статтями 2, 9, 73-78, 90, 139, 241 - 246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 (ідентифікаційний код НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Національного агентства з питань запобігання корупції Департамент запобігання та виявлення корупції (, м. Київ, бульвар Дружби Народів, буд. 28) про визнання протиправним рішення та зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до статті 297 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду оскаржується шляхом подання апеляційної скарги до Третього апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення суду складено 25.03.2022 року.

Суддя М.М. Бухтіярова