Справа № 711/8611/18
Суддя: Демчик Р. В.
Дата ухвалення: 2022-02-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/8611/18
Номер провадження2-а/711/2/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 лютого 2022 року Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого - судді: Дечмика Р.В.

при секретарі Кофановій А.О.

представника позивача: Брунь В. І.

представника відповідача: Єременко Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління державної архітектурно - будівельної інспекції у Черкаській області , Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третя особа Смілянський міський відділ ДВС ГТУ юстиції в Черкаській області про скасування постанови,-

встановив:

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Управління державної архітектурно - будівельної інспекції у Черкаській області, третя особа Смілянський міський відділ ДВС ГТУ юстиції в Черкаській області про скасування постанови

Позов обгрунтовує тим, що постановою головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Безкровної К.В. №53 від 08.06.2018 року на нього накладене адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 10370 грн. за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 18842 КУпАП.

Вважає, що він не вчиняв адміністративне правопорушення, оскільки правопорушення не могло бути у природі взагалі, адже такої адреси не існувало та не існує у природі,як і не існує у природі адреси проживання позивача. А тому оскаржувана постанова не має юридичної сили,правового значення та процесуальних наслідків,тож не може бути у силі, бо він ніколи не мешкав у АДРЕСА_1 , тож не міг вчинити адміністративне правопорушення по АДРЕСА_2 .

На підставі наведеного просить суду скасувати постанову головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Безкровної К.В. №53 від 08.06.2018 року на нього накладене адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 10370 грн. за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 18842 КУпАП.

Ухвалою судді Придніпровського районного суду м. Черкаси Демчика Р.В. від 12.10.2018 року поновлено ОСОБА_1 строк на оскарження постанови №53 від 08.06.2018 року про накладення штрафу в сумі 10370 грн. Прийнято до розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до Управління державної архітектурно - будівельної інспекції у Черкаській області, третя особа Смілянський міський відділ ДВС ГТУ юстиції в Черкаській області про скасування постанови.

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 16.01.2019 року відмовлено в задоволенні клопотання Державної архітектурно-будівельної інспекції України про заміну відповідача у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління державної архітектурно - будівельної інспекції у Черкаській області, третя особа Смілянський міський відділ ДВС ГТУ юстиції в Черкаській області про скасування постанови.

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 29.01.2019 року витребувано з Управління державної архітектурно - будівельної інспекції у Черкаській області належним чином завірені копії адміністративної справи про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 18842 КУпАП.

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 13.02.2019 року, яка постановлена без виходу до нарадчої кімнати та занесена до протоколу судового зсідання до участі в справі в якості співвідповідача залучено Державну архітектурно-будівельну інспекцію України.

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 20.06.2019 року відмовлено в задоволенні клопотання представника позивача про зупинення провадження у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління державної архітектурно - будівельної інспекції у Черкаській області , Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третя особа Смілянський міський відділ ДВС ГТУ юстиції в Черкаській області про скасування постанови.

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 25.11.2019 року у справі призначено комісійну судово-медичну експертизу. Провадження у справі зупинено.

19.03.2020 року матеріали справи повернуто до Придніпровського районного суду м. Черкаси без висновку призначеної експертизи.

13.02.2020 року до Придніпровського районного суду м. Черкаси надійшло заява представника позивача Брунь В.І. про відвід експерта.

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 25.03.2020 року провадження у справі відновлено.

В судовому засіданні 01.04.2021 року представник позивача відкликав свою заяву про відвід експерта та відмовився від клопотання про призначення експертизи.

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 09.06.2021 року відмовлено в задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про відвід експерта КУ «Черкаське обласне бюро судово-медичної експертизи» Федоренка М.А.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав, просив задовольнити їх повністю. Також, суд вважає помилковими твердження позивача про неможливість розгляду справи у зв`язку з ліквідацією відповідача, виходячи з наступного.

Відповідно до 104 ЦК України юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників. Юридична особа є такою, що припинилася, з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення.

Згідно загальнодоступної інформації, яка міститься в ЄДРПОУ, і була перевірена судом під час розгляду справи, Державна архітектурно-будівельна інспекція України (код 37471912) з 20.03.2020 року перебуває в стані припинення. Запис про її припинення до державного реєстру не внесений.

Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позову заперечувала.

Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, надіслав до суду заяву про розгляд справи у його відсутності.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

За змістом частини 2 статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Надаючи оцінку правомірності дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у статті 2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, встановлюючи при цьому чи прийняті (вчинені) ним рішення (дії): на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч. 3 ст. 288 КУпАП оскарження постанови по справі про адміністративне правопорушення здійснюється у порядку, визначеному КАС України, з особливостями, встановленими КУпАП.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»(в редакції, яка діяла на час проведення перевірки) відносини у сфері містобудівної діяльності регулюються Конституцією України, Цивільним, Господарським і Земельним кодексами України, цим Законом, законами України "Про Генеральну схему планування території України", "Про основи містобудування", "Про архітектурну діяльність", "Про комплексну реконструкцію кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду", "Про землеустрій", іншими нормативно-правовими актами..

Згідно положень статті 4 цього Закону об`єктами будівництва є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси та частини, лінійні об`єкти інженерно-транспортної інфраструктури. Суб`єктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи.

Відповідно до ч. 2 ст. 5 Закону вимоги містобудівної документації є обов`язковими для виконання всіма суб`єктами містобудування.

Згідно ч. 3 ст. 6 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать:

1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій;

2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Згідно ч. 1 ст. 41 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до п.п. а), б) п. 3 ч.3 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» ( в редакції, яка діяла на час проведення перевірки), посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт;.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою КМУ від 23.05.2011 року № 553.

У відповідності до п. 2 Порядку (в редакції, яка була чинна на час проведення перевірки), здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду; ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт, виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Згідно з п. 5 Порядку, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до п. 7 Порядку, позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю та передбачено перелік підстав для проведення позапланової перевірки. Під час проведення позапланової перевірки підлягають контролю виключно питання, які стали підставою для проведення такої перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів.

Повторне проведення позапланової перевірки за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для раніше проведеної позапланової перевірки об`єкта будівництва чи суб`єкта містобудування, забороняється, крім випадків невиконання вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Згідно з вимогами п. 9 Порядку, Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Відповідно до п.п.3 п.11 Порядку, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Згідно пункту 14 Порядку, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Так, відповідно до ч.1 ст. 18842 КУпАП невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю - тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Склад даного адміністративного правопорушення є формальним, тобто склад, в якому відсутні ознака настання шкідливих матеріальних наслідків.

Суб`єктами правопорушення є громадяни та посадові особи.

Об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 188-42 КУпАП, полягає у невиконанні законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю без наявності поважних причин.

В судовому засіданні встановлено, що відповідно до направлення для проведення планового (позапланового) заходу №167 від 05.06.2018 року головних інспекторів будівельного нагляду ОСОБА_2 та ОСОБА_3 було направлено на здійснення позапланової перевірки на об`єкти будівництва металеві гаражі, бокси для ремонту автотранспортної техніки , майстерні по ремонту автотракторної техніки, за адресою: АДРЕСА_2 щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил (т.1 а.96).

05.06.2018 року, в присутності ОСОБА_1 , головними інспекторами будівельного нагляду ОСОБА_2 та ОСОБА_3 був складений акт за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт В розділі VI зазначеного акту зазначено, що вимоги припису від 22.03.2018 року № 31 на час здійснення перевірки не усунуто. Примірник акта отримано ОСОБА_1 05.06.2018 року, що підтверджується його підписом на вказаному акті (т.1 а.97-101).

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення №54 від 05.06.2018 року, ОСОБА_1 вимоги припису від 22.03.2018 року №31 на час здійснення перевірки не усунуто, чим порушено п.п. «а», «б» п.3 ч.3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівнї діяльності» та п.п.3 п.11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою КМУ від 23.05.2011 року № 553, за що передбачена відповідальність за ч.1 ст.18842КУпАП. Другий примірник протоколу отримано ОСОБА_1 , що підтверджується його підписом. Також ОСОБА_1 повідомлено про те, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться о 14:00 год. 08.06.2018 року у приміщенні Управління ДАБІ у Черкаській області (т.1 а.102-103).

Також, 05.06.2018 року ОСОБА_1 видано припис № 58 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності,будівельних норм, стандартів і правил. Припис виданий про те, що 22.03.2018 року ОСОБА_1 було вручено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності №31 ( ОСОБА_1 в період з 1987 до другої половини 2017 здійснено будівництво металевих боксів про АДРЕСА_2 в м. сміла без отримання відповідного документу дозвільного характеру, без розроблення проектної документації, не забезпечено здійснення авторського та технічного нагляду, закінчений будівництвом об`єкт, що експлуатується не прийнятий в експлуатацію). На момент здійснення перевірки, виконання вимог припису від 22.03.2018 р №31, встановлено, що даний припис не виконаний. Примірник припису отриманий ОСОБА_1 особисто 05.06.2018 року, що підтверджується його приписом (т.1 а.104).

08.06.2018 року на розгляд справи ОСОБА_1 не з`явився.

Постановою головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління державної архітектурно - будівельної інспекції у Черкаській області Безкровної К.В. № 53 від 08.06.2018 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 18842 КУпАП та накладено адміністративне стягнення в сумі 5185 грн.

Згідно вказаної постанови, замовником будівництва ОСОБА_1 з 1987 до 2017 року на земельній ділянці в м. сміла. пров. Левенцова, біля домоволодіння №8 збудовано металеві бокси загальним розміром 14х16 м., з проведенням до них електроживлення без отримання відповідного документу дозвільного характеру, який дає право розпочинати будівельні роботи та розробленої проектної документації, під час проведення будівельних робіт на об`єкті не забезпечено здійснення авторського та технічного нагляду, закінчені будівництвом об`єкти, що експлуатуються, не прийняті в експлуатацію, про що було зазначено в приписі про усунення порушень від 22.03.2018 №31. На момент проведення позапланової перевірки виконання вимог припису встановлено, що вимоги припису від 22.03.2018 №31 не виконано, чим порушив п.3 ч.3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівнї діяльності» та п.п.3 п.11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою КМУ від 23.05.2011 року № 553. Копія постанови була надіслана позивачу поштою ПАТ «Укрпошта»(ВПЗ№2,243 чек від 08.06.2018 року №00079) (т.1 а.105).

Відповідно до ст. 251 КпАП України, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. 280 КпАП України, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.72 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

З останньої норми вбачається, що законодавець встановлює презумпцію вини суб`єкта владних повноважень, рішення, дії чи бездіяльність якого оскаржується - повідомлені позивачем обставини справи про рішення, дії чи бездіяльність відповідача - суб`єкта владних повноважень відповідають дійсності, доки відповідач не спростує їх.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.2 КАС України, при цьому, у справах з приводу оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень судом не вирішується питання щодо притягнення особи до адміністративної відповідальності, а перевіряється законність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень у таких справах, за наслідками чого суд може визнати незаконним і скасувати рішення про накладення адміністративного стягнення або відмовити у цьому.

При цьому, відповідно до закріпленого в ст.62 Конституції України принципу, особа вважається невинуватою, доки її вину не буде доведено в законному порядку; ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість; обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях; усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У справі Барбера, Мессеге і Жабардо проти Іспанії Європейський суд з прав людини в своєму рішенні від 6 грудня 1988 року зазначив, що докази, покладені в основу висновку суду про винність обвинуваченого, мають відповідати як вимогам достатності, так і переконливості.

Обов`язок дотримання принципу презумпції невинуватості відноситься не тільки до судових органів, але й до інших державних установ, таких як поліція (Рішення ЄСПЛ у справі « Дактарас проти Литви » від 24 листопада 2000 року ).

Також Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі «Салабіаку проти Франції» від 07 жовтня 1988 року зазначив, що тягар доведення вини покладається на обвинувачення і будь - які сумніви повинні бути на користь обвинуваченого. З метою судового переслідування необхідно приєднати до справи достатньо доказів для засудження обвинуваченого.

Правова природа адміністративної відповідальності за своєю суттю є аналогічною кримінальній, оскільки також є публічною, пов`язана із застосування державного примусу, ініціюється органами, які наділені владними повноваження, а застосовувані санкції можуть бути доволі суттєвими для особи, включаючи позбавлення волі.

У справі «Надточій проти України» Європейський суд з прав людини в своєму рішенні від 15 травня 2008 року відзначив, що Уряд України визнав карний кримінально - правовий характер Кодексу України про адміністративні правопорушення (п.21 рішення).

Факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 18842 КУпАП повністю підтверджується матеріалами, які стали підставою для притягнення позивача до адміністративної відповідальності, які були досліджені судом в судовому засіданні

Представник позивача посилається в позовній заяві на те, що ОСОБА_1 не міг вчинити інкриміновані йому адміністративне правопорушення, оскільки він ніколи не мешкав у АДРЕСА_1 , а тому не міг вчинити адміністративне правопорушення по АДРЕСА_2

У зв`язку з цим, суд вважає зазначити наступне.

Так, суд приймає до уваги висновки, які викладені в постанові Шостого апеляційного адміністративного суду від 22.04.2021 року у справі №711/5638/18 у справі за позовом ОСОБА_1 а до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції Черкаської області Безкровної К.В, третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору:Смілянський міський відділ державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Черкаській області про скасування постанови (т.2 а.230-233).

В постанові суду зазначено, що відповідно до листа наданого Виконавчим комітетом Смілянської міської ради від 20.02.2018 № 246/01-01-15 на запит Управління ДАБІ у Черкаській області щодо надання інформації стосовно адреси будівництва та особи забудовника будівлі майстерні по ремонту автотракторної техніки на АДРЕСА_2 , зазначають, що за наявною в управлінні архітектури, регулювання забудови та земельних відносин м. Сміла інформацією, вказані споруди розміщені на АДРЕСА_2 ФОП - ОСОБА_1 без відповідного дозволу та без оформлення землекористування (т.2 а. 131-134).

Також, в постанові зазначено, що ОСОБА_1 24.04.2020 року звертається до смілянського міськрайонного суду Черкаської області та судом було відкрите провадження у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до Смілянської міської ради Черкаської області, Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області, 3-ті особи на стороні відповідача, які не заявляють самостійних вимог: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про визнання права власності на самочинне будівництво 3-х сумісних авто гаражів (самочинно збудовані авто гаражі розміром 14х16, які зведені на земельній ділянці, розміром 300,00 кв.м., за адресою: АДРЕСА_2 ).

Відповідно до ч.4 ст. 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Крім того, суд вважає безпідставними твердження представника позивача про те, що позивач за станом свого здоров`я - хвороба очей самостійно здійснювати свої права, оскільки як під час складання протоколу про адміністративне правопорушення, розгляду матеріалів адміністративної справи, так й до матеріалів позовної заяви не додано належного доказу, який свідчить про хворобу ОСОБА_1 , через перебіг якої він не міг самостійно здійснювати свої права.

Висновок судово-психіатричної експертизи від 04.06.2021 року (т.2 а. 153-164) не є доказом, оскільки вказана експертиза проведена в рамках кримінального провадження з розгляду обвинувального акта по обвинуваченню ОСОБА_1 у вчиненні кримінального провадження, передбаченого ч.3 ст. 197-1 КК України. Згідно вказаного висновку, ОСОБА_1 виявляє клінічні ознаки пасивного типу суспільної небезпеки, у зв`язку з чим, відносно нього можуть бути застосовані примусові заходи медичного характеру, передбачені ст. 94 КК України, у вигляді надання йому амбулаторної психіатричної допомоги у примусовому порядку.

Постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 року № 244 затверджено Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, який визначає процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до п. 10 Порядку № 244 уповноважена посадова особа інспекції складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб`єкту містобудування, що притягається відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб`єкта містобудування.

Згідно п. 13 Порядку №244 протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб`єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності). У разі відмови суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, від підписання протоколу або ознайомлення з ним, уповноважена посадова особа, що складає протокол, робить про це відповідну примітку в ньому.

Суб`єкт містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які є його невід`ємною частиною, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання (пункт 13 Порядку № 244).

Отже, за змістом вище наведених правових норм вбачається, що суб`єкт містобудування щодо якого здійснюється перевірка має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, та за його наслідками отримувати Акт перевірки та протокол, а також надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акту перевірки.

Таким чином, при здійсненні заходів архітектурно-будівельного контролю посадовими особам Управління державної архітектурно-будівельної інспекції України у Черкаській області виконувалися повноваження, визначенні чинним містобудівним законодавством та у спосіб, встановлений вищезазначеними нормативними актами. Оскаржувана постанова винесена у відповідності до вимог законодавства в межах компетенції посадових осіб органів держархбудконтролю, а тому є законною та не підлягає скасуванню.

Із змісту ст. 19 Конституції України вбачається, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

А тому враховуючи вищевикладене, суд вважає, що оскаржувані дії відповідача вчинені без порушення вимог чинного законодавства,у межах повноважень та у спосіб ,що встановлені чинним законодавством України.

Таким чином, дії відповідача є правомірними, вимоги позивача є необґрунтованими та такими що не підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 9, ч.1,ч.5,ч.9,12,ч.13ст.96, 245, 247, 251, 256, 280, 288, 288, 293 КУпАП, ст.ст. ст.ст.2, 19, 46, 157,241-244,246,286 КАС України , суд, -

вирішив:

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Управління державної архітектурно - будівельної інспекції у Черкаській області , Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третя особа Смілянський міський відділ ДВС ГТУ юстиції в Черкаській області про скасування постанови відмовити.

Рішення може бути оскаржено до Шостого адміністративного апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги в 10-денний строк з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий: Р. В. Демчик