Справа № 560/4312/22
Суддя: Божук Д.А.
Дата ухвалення: 2022-03-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/4312/22
УХВАЛА
23 березня 2022 рокум. Хмельницький
Суддя Хмельницького окружного адміністративного суду Божук Д.А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:
Позивач звернувся в суд з позовом, в якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність військової частини НОМЕР_1 щодо ненарахування та невиплати середнього заробітку за несвоєчасний розрахунок при звільненні за період з 15.04.2019 по 18.02.2022 та визнати протиправними дії військової частини НОМЕР_1 щодо нарахування та виплати грошової допомоги при звільненні без урахування всіх видів грошового забезпечення, що мають постійний характер та індексації грошового забезпечення;

- зобов`язати військову частину НОМЕР_1 нарахувати та виплатити середній заробіток за несвоєчасний розрахунок при звільненні за період з 15.04.2019 по 18.02.2022 та здійснити перерахунок та виплату одноразової грошової допомоги при звільненні з урахуванням всіх видів грошового забезпечення, що мають постійний характер та індексації грошового забезпечення з урахуванням раніше виплачених сум;

- зобов`язати військову частину НОМЕР_1 надати детальний розрахунок виплаченої 18.02.2022 суми одноразової грошової допомоги при звільненні із вказівкою на види грошового забезпечення, що були враховані при її нарахуванні.

Пунктом 3 частини 1 статті 171 КАС України встановлено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160,161,172 цього Кодексу.

Відповідно до частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За змістом частини другої статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України Про судовий збір №3674-VI (далі - Закон № 3674-VI).

Пільги щодо сплати судового збору визначено в частині першій статті 5 Закону № 3674-VI.

У позовній заяві позивач зазначає про те, що він звільнений від сплати судового збору на підставі пункту 13 частини 1 статті 5 Закону України "Про судовий збір".

Оцінюючи це клопотання позивача, суд враховує наступне.

Відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом № 3551-XII.

За змістом статті 22 Закону № 3551-XII особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17 зазначила, що вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону № 3551-XII.

Аналіз пункту 13 частини першої статті 5 Закону "Про судовий збір" в сукупності з частиною другою статті 22 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" вказує на те, що учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору стосовно пільг, прав та гарантій закріплених законодавством саме через набуття такого статусу.

Отже, сама по собі наявність статусу учасника бойових дій не гарантує звільнення від сплати до бюджету судового збору з усіх спорів.

Позовні вимоги про виплату середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні не стосуються пільг, доплат чи інших соціальних гарантій позивача як учасника бойових дій. Оскаржені діяння відповідача зумовлені несвоєчасним розрахунком при звільненні особи з публічної служби та не пов`язані з наявністю/відсутністю у позивача статусу учасника бойових дій.

Отже, заявлені вимоги у вказаній частині позивача не пов`язані з порушенням його права на соціальний захист, саме як учасника бойових дій. Тому судовий збір має бути сплачений на загальних підставах.

Аналогічні висновки щодо застосування вказаних норм права висловлені у постанові Верховного Суду від 19.10.2020 у справі №240/934/20.

Суд також враховує, що Велика Палата Верховного Суду в постанові від 30 січня 2019 року у справі № 910/4518/16 сформулювала правовий висновок про те, що пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України Про судовий збір (про звільнення від сплати судового збору в усіх судових інстанціях позивачів у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі) не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ.

Тому за звернення до суду із цим позовом про стягнення середнього заробітку належить сплатити судовий збір.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України Про судовий збір судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно абзацу 4 статті 7 Закону України Про Державний бюджет України на 2022 рік з 1 січня 2022 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2481 грн.

Згідно з частиною 2 статті 4 Закону України Про судовий збір за подання адміністративного позову фізичною особою ставка судового збору позовних вимог немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, за заявлену позовну вимогу немайнового характеру про зобов`язання відповідача нарахувати та виплатити середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні позивачу належить сплатити судовий збір у розмірі, який становить 992,40 грн. (0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Судовий збір слід сплачувати за наступними реквізитами: одержувач коштів - ГУК у Хмел обл/Хмельниц. мтг/22030101, , Банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО) - 899998, Рахунок - UA4022775, код класифікації доходів бюджету - 22030101.

Також суд зазначає, що відповідно до пунктів 4, 5 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Позивач надає докази того, що звернувся до відповідача з вимогою від 21.02.2022 (направленої поштовим зв`язком 23.02.2022). Вказує, що відповідь на вимогу не одержав, тому змушений вважати, що відповідач відмовив у нарахуванні та виплаті середнього заробітку з дня звільнення у запас до дня виплати одноразової грошової допомоги у розмірі 50 відсотків місячного грошового забезпечення та надати детальний розрахунок розміру одноразової допомоги та включити у неї суми грошового забезпечення, що не були враховані, зробити відповідне донарахування.

Однак жодних доказів отримання відповідачем вимоги від 21.02.2022 позивач не надає.

Крім цього, суд зазначає, що правову категорію "зміст позовних вимог" слід розуміти як дію суду, про вчинення якої позивач вимагає ухвалити судове рішення, що спрямована на задоволення певної матеріально-правової вимоги. Зважаючи на те, що рішення суду завжди спрямоване на захист конкретного суб`єктивного права, зміст позовних вимог не може бути абстрактним чи містити певні умовні категорії і повинен формулюватись максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

Зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові рамки події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне із обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

Позивач просить визнати протиправними дії військової частини НОМЕР_1 щодо нарахування та виплати грошової допомоги при звільненні без урахування всіх видів грошового забезпечення, що мають постійний характер та індексації грошового забезпечення, при цьому не конкретизовано, які види грошового забезпечення, що мають постійний характер, не враховано при нарахуванні та виплаті грошової допомоги при звільненні.

Також позивач просить зобов`язати військову частину НОМЕР_1 надати детальний розрахунок виплаченої 18.02.2022 суми одноразової грошової допомоги при звільненні із вказівкою на види грошового забезпечення, що були враховані при її нарахуванні.

Частиною 1 статті 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

При цьому позивач не просить визнати протиправними рішення, дії чи бездіяльність щодо надання йому відповідного розрахунку. З вказаного не можна дійти однозначного висновку про те, чи позивачем заявлена позовна вимога у цій частині, чи клопотання про зобов`язання військової частини надати детальний розрахунок виплаченої 18.02.2022 суми одноразової грошової допомоги при звільненні із вказівкою на види грошового забезпечення, що були враховані при її нарахуванні. Отже, вказане потребує відповідного визначення.

Суд зазначає, що обов`язок по визначенню (формулюванню) позовних вимог, з якими особа звертається до суду за захистом своїх прав на етапі подання позовної заяви процесуальним законодавством покладено саме на позивача, і саме для цього законодавцем визначені вимоги до позовної заяви, що міститься в статті 160 КАС України.

При цьому, суд наголошує, що обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду, яке повинно бути реальним та стосуватися (зачіпати) особисті права або інтереси особи, яка стверджує про їх порушення.

Відповідно до статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин адміністративний позов належить залишити без руху. Перелічені недоліки можуть бути усунені позивачем шляхом подання до суду:

1. доказів отримання відповідачем вимоги позивача від 21.02.2022;

2. оригіналу документа про сплату судового збору у розмірі 992,40 грн.;

3. позовної заяви (у двох примірниках), у якій привести позовні вимоги у відповідність до вимог КАС України, а саме:

- зазначити, які види грошового забезпечення, що мають постійний характер, не враховано при нарахуванні та виплаті грошової допомоги при звільненні;

- визначити, чи прохання про зобов`язання відповідача надати детальний розрахунок виплаченої 18.02.2022 суми одноразової грошової допомоги при звільненні із вказівкою на види грошового забезпечення, що були враховані при її нарахуванні - є клопотанням про витребуванням доказів чи позовною вимогою (у разі, якщо позовною вимогою - сформувати її відповідно до вимог ст.5 КАС України).

Керуючись статтями 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:
Позовну заяву ОСОБА_1 , залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 10 днів з дня вручення йому ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий суддяД.А. Божук