Справа № 240/27680/21
Суддя: Смілянець Е. С.
Дата ухвалення: 2022-03-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 240/27680/21

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Липа В.А.

Суддя-доповідач - Смілянець Е. С.

22 березня 2022 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Смілянця Е. С.

суддів: Полотнянка Ю.П. Драчук Т. О. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу приватного акціонерного товариства "Норинський щебзавод" на ухвалу Житомирського окружного адміністративного суду від 09 листопада 2021 року у справі за адміністративним позовом приватного акціонерного товариства "Норинський щебзавод" до Головного управління ДПС у Житомирській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

В С Т А Н О В И В :

у вересні 2021 року позивач, ПАТ "Норинський щебзавод", звернулося в суд із позовом до Головного управління ДПС у Житомирській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 07.04.2021. У позовній заяві позивач просив поновити строк звернення до суду.

Житомирський окружний адміністративний суд ухвалою від 09.11.2021 позов залишив без розгляду. Судове рішення мотивоване тим, що оскільки судом визнано неповажними вказані у заяві про поновлення строку звернення до суду причини пропуску вказаного строку, в суду наявні підстави для залишення позовної заяви ПАТ "Норинський щебзавод" без розгляду.

Не погоджуючись з рішенням суду, позивач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального права просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.

Аргументами на підтвердження вимог скарги зазначає, що поважність пропуску процесуального строку є поважною, оскільки через відсутність в штаті ПАТ "Норинський щебзавод" штатних фахівців з юридичних питань (юристів) та обмеження діяльності юридичних та фізичних осіб, встановлені чинним законодавством України на всій території України, у зв`язку з поширенням на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 було пропущено строк на оскарження податкового повідомлення-рішення від 07.04.2021.

Відповідач не скористався правом подання відзиву на апеляційну скаргу відповідно до ст. 304 КАС України.

Сторони в судове засідання 16.03.2022 не з`явились, про дату, час і місце судового засідання повідомлені належним чином, що підтверджується матеріалами справи.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

Відповідно до ч. 2 ст. 313 Кодексу адміністративного судочинства України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи. З огляду на викладене, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.

Ухвалою суду від 06.10.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання у справі на 09.11.2021 із повідомленням учасників справи про його проведення у Житомирському окружному адміністративному суді. В ухвалі суду вказано, що питання щодо строків звернення до суду з вказаним позовом судом буде вирішено під час розгляду справи по суті.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів враховує наступне.

Згідно частин першої, другої та третьої статті 242 КАС України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Крім того, ст. 2 та ч. 4 ст. 242 КАС України встановлюють, що судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, а саме бути справедливим та неупередженим, своєчасно вирішувати спір у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин у випадку, якщо вони стали спірними. У випадку пропуску строку звернення до суду, підставами для визнання поважними причин такого пропуску є лише наявність обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини набувають ознак стабільності.

Отже, дотримання строку звернення з позовом, є однією з умов реалізації права на подання позову у публічно-правових відносинах.

Відповідно до частини 1 статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

При цьому поважними причинами пропуску строку звернення до суду відповідно до вимог Кодексу адміністративного судочинства України визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій, в тому числі звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

У відповідності до норми частини 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно ч.4 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Отже, Кодексом адміністративного судочинства України (далі-КАС України) передбачено можливість встановлення іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, а також спеціального порядку обчислення таких строків у разі застосування досудового порядку вирішення спору.

Такі спеціальні строки мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним строком звернення до адміністративного суду, визначеним ч.2 ст.122 цього Кодексу, а також скороченими строками, визначеними, зокрема, ч.4 ст.122 КАС України.

Такою нормою є п.56.18 ст.56 Податкового кодексу України (далі ПК України), відповідно до якого з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

Зокрема, статтею 102 ПК України встановлено строк давності тривалістю 1095 днів.

За таких обставин, строк для звернення платника податків із позовом до адміністративного суду становить 1095 днів і обчислюється з дня отримання платником податків рішення, що оскаржено.

Водночас, відповідно до п.56.19 ст.56 ПК України, у разі, коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження, відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Як вірно зазначено судом першої інстанції, ч.4 ст.122 КАС України, як загальною нормою, та п.56.19 ст.56 ПК України, як спеціальною нормою, встановлено різні строки звернення до суду у разі застосування досудового порядку врегулювання спору. Крім цього, п.56.18 ст.56 ПК України та п.56.19 ст.56 ПК України по-різному регулюють однакові правовідносини, а саме оскарження податкових повідомлень-рішень та інших рішень податкового органу про нарахування грошових зобов`язань, і, при цьому, суперечать один одному.

Разом з тим, у постанові від 26.11.2020 у справі №500/2486/19 Верховний Суд висловив правову позицію, згідно з якою у спірних правовідносинах необхідно застосовувати строк оскарження податкових повідомлень-рішень один місяць від наступного дня після закінчення процедури адміністративного оскарження.

Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Як встановлено судом першої інстанції, предметом спору є правомірність податкового повідомлення-рішення ГУ ДПС у Житомирській області від 07 квітня 2021 року №5. При цьому, матеріали справи свідчать, що позивачем було подано скаргу на адресу Державної податкової служби України та відповідно рішенням ДПС України від 01.07.2021 №14809/6/99-00-06-01-01-06 залишено без змін податкове повідомлення рішення від 07 квітня 2021 року №5, а скаргу - без задоволення. Вказане рішення отримане позивачем 08.07.2021.

Водночас, дану позовну заяву подано до суду позивачем 17.09.2021 (про що свідчить відтиск штампу Житомирського окружного адміністративного суду на позовній заяві).

Тобто, позивач пропустив місячний строк звернення до суду.

Разом з тим, колегія суддів зазначає, що у постанові від 26 листопада 2020 року у справі № 500/2486/19 Верховний Суд у складі судової палати також більш широко виклав і новий підхід у тлумаченні пунктів 56.18 статті 56 і 102.1 статті 102 ПК України як норм, які не визначають процесуального строку звернення до суду в податкових правовідносинах, що мало бути враховано у подальшому правозастосуванні при вирішенні аналогічних питань. Цей висновок фактично мав універсальний характер.

З урахуванням викладеного, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції правильно врахував висновок Верховного Суду щодо питання застосування положень ПК України і дійшов правильного висновку про те, що строк звернення до суду з цим позовом визначається статтею 122 КАС України і становить один місяць від наступного дня після закінчення процедури адміністративного оскарження .

Доводи скаржника із посиланням на поважність пропуску процесуального строку через відсутність в штаті ПАТ "Норинський щебзавод" штатних фахівців з юридичних питань (юристів) та обмеження діяльності юридичних та фізичних осіб, встановлені чинним законодавством України на всій території України, у зв`язку з поширенням на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 не є поважними, оскільки Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічний гарантій з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19) №540-ІХ від 30 березня 2020 року", в редакції Закону № 731-IX від 18.06.2020 внесено зміни до КАС України, яким п.3. Розділу VI ПРИКІНЦЕВІ ПОЛОЖЕННЯ викладено в наступній редакції: "Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення."

Зокрема, Закон №731-IX удосконалив раніше прийняті норми щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину для того, щоб, з однієї сторони, запобігти випадкам зловживання процесуальними правами недобросовісними учасниками справи та, відповідно, затягування розгляду справи під приводом діючого карантину, а з іншої - через процедуру поновлення судом процесуального строку забезпечити гарантування прав учасників справи, якщо їх реалізація ускладнена у зв`язку з карантинними обмеженнями. При цьому, можливість поновлення процесуального строку законодавцем віднесено на розсуд суду, залежно від обставин конкретної справи.

Також, положеннями п.2-2. Постанови КМУ від 9 грудня 2020 р. № 1236 (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) було передбачено, що з 17 червня 2021 р. на території України встановлюється "зелений" рівень епідемічної небезпеки. Вказаний рівень епідемічної небезпеки не передбачав у зазначений період суттєвих обмежень, які позбавили б можливості ПАТ "Норинський щебзавод" звернутися до суду з відповідним позовом в межах місячного строку.

Доводи позивача щодо відсутності у штаті фахівців з юридичних питань є неповажною причиною пропуску строку, оскільки зазначене не свідчить про неможливість керівника товариства звернутись за правовою допомогою до адвоката або ж делегувати повноваження іншій особі.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що повідомлені обставини не є поважними причинами пропуску строку звернення до суду з даним позовом.

Враховуючи вищезазначене, а також, що судом визнано неповажними вказані у заяві про поновлення строку звернення до суду причини пропуску вказаного строку, колегія суддів вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції про наявність підстав для залишення позовної заяви ПАТ "Норинський щебзавод" без розгляду.

Підсумовуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції при вирішенні даного публічно-правового спору правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку, а доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають правових підстав для скасування оскаржуваного судового рішення.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких підстав апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу приватного акціонерного товариства "Норинський щебзавод" залишити без задоволення, а ухвалу Житомирського окружного адміністративного суду від 09 листопада 2021 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Головуючий Смілянець Е. С.

Судді Полотнянко Ю.П. Драчук Т. О.