Справа № 140/247/22
Суддя: Лозовський Олександр Анатолійович
Дата ухвалення: 2022-03-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 березня 2022 року ЛуцькСправа № 140/247/22

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Лозовського О.А.

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ФРЕШ РІТЕЙЛ» до Головного управління ДПС у Волинській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ФРЕШ РІТЕЙЛ» (далі ТОВ «ФРЕШ РІТЕЙЛ», позивач) звернулося в суд з позовом до Головного управління ДПС у Волинській області (далі ГУ ДПС у Волинській області, відповідач) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення форми «ВЗ» від 22.12.2021 №.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що на підставі наказу від 18.10.2021 №2952 ГУ ДПС у Волинській області проведено документальну позапланову виїзну перевірку ТОВ «ФРЕШ РІТЕЙЛ» щодо дотримання податкового законодавства при декларуванні за серпень 2021 року від`ємного значення з податку на додану вартість, в тому числі заявленого до відшкодування з бюджету. За результатами перевірки складений акт №9921/07-03/42048228 від 18.11.2021, відповідно до якого перевіркою дотримання податкового законодавства при декларуванні за серпень 2021 року у Декларації від`ємного значення ПДВ, у тому числі заявленого до відшкодування з бюджету встановлено порушення платником податків абз. б п. 200.4 ст. 200 Податкового кодексу України (далі ПК України), внаслідок чого ТОВ «ФРЕШ РІТЕЙЛ» відмовлено у бюджетному відшкодуванні на рахунок платника у банку у податковій декларації за серпень 2021 року на суму 78 526,00 грн. На підставі акту перевірки винесено податкове повідомлення-рішення від 22.12.2021 №.

В спростування висновків перевірки, позивач вказує, що документальна виїзна перевірки проводиться на підставі наказу керівника контролюючого органу та за наявності підстав для її проведення, а право проведення такої перевірки виникає за умови направлення керівнику відповідного підприємства або відповідному громадянину рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особистого вручення зазначеним особам чи уповноваженим ними представникам під розписку копії наказу про проведення документальної позапланової виїзної перевірки та письмового повідомлення про дату початку та місце проведення такої перевірки. Законодавець поклав на органи державної податкової служби обсяг певних обов`язків, виконання яких гарантує платнику податків дотримання його прав. Так, відповідно до п.21.1. ст. 21 ПК України посадові особи контролюючих органів зобов`язані: дотримуватися Конституції України та діяти виключно у відповідності з цим Кодексом та іншими законами України, іншими нормативними актами; забезпечувати ефективну роботу та виконання завдань контролюючих органів відповідно до їх повноважень; не допускати порушень прав та охоронюваних законом інтересів громадян, підприємств, установ, організацій. При цьому, копію наказу на проведення документальної виїзної перевірки та направлення було вручено відповідачем вже під час перевірки, а не до її початку, а саме 05.11.2021, в той час як згідно наказу на перевірку перевірка проводитись повинна була з 04.11.2021. Враховуючи, що податковим органом порушено вимоги ПК України щодо проведення перевірки, то рішення за наслідками такої перевірки підлягають скасуванню.

ТОВ «ФРЕШ РІТЕЙЛ» зазначило, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення суперечить приписам частини другої статті 2 КАС України, оскільки за відсутності визначених законом підстав покладають на платника податків додатковий обов`язок по сплаті грошових зобов`язань. Позивач посилається на безпідставність висновків Головного управління ДПС у Волинській області про непідтвердженість реальності господарських операцій позивача з його контрагентами - ТОВ ФГ «ЛІДЕР АГРІ», ТОВ «УНІПАЛЕТ» та ТОВ «МІРОПАК», оскільки за господарськими операціями товар був поставлений, господарські операції відображені в первинних документах, бухгалтерському та податковому обліку, відбулись реально і спричинили зміни у стані та структурі активів учасників таких операцій, придбаний позивачем товар використано в межах його подальшої господарської діяльності, що підтверджено відповідними первинними документами. Просив задовольнити позовні вимоги повністю.

Ухвалою судді Волинського окружного адміністративного суду від 17.01.2022 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, її розгляд визначено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін відповідно до статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі КАС України).

У відзиві на позовну заяву від 02.02.2022 представник відповідача позовних вимог не визнав. Вказує, що на відміну від планової перевірки, у випадку з документальною позаплановою перевіркою строк, який має минути між повідомленням платника податків про проведення перевірки та датою її початку, чинним законодавством не встановлено. Тобто, контролюючий орган має повне право як надіслати копію наказу заздалегідь, так і особисто вручити її платникові податків у день перевірки, а саме: перед початком перевірки контролюючий орган вручає копію наказу платнику податків разом із направленням на перевірку. Якщо ж допуск до проведення перевірки відбувся, в подальшому предметом розгляду в суді має бути лише суть виявлених порушень податкового га іншого законодавства, дотримання якого контролюється контролюючими органами.

Постачальником ТОВ ФГ «Лідер Агрі» в адресу ТОВ «Фреш Рітейл» за період з червня 2020 року по серпень 2021 року складено та зареєстровано податкові накладні на придбання цибулі на загальну суму 1 031 285,00грн, в т.ч. ПДВ 171 880,83 грн, з них заявлено до бюджетного відшкодування в сумі ПДВ 44 956,66 грн.

За даними ІТС «Податковий блок» від 20.08.2021 за Рішенням про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку ФГ «Лідер Агрі» внесено Головним управлінням ДПС у Волинській області в Журнал ризикових СГД згідно п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Крім того, Слідчим управлінням ФР ГУ ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі до Єдиного реєстру досудового розслідування внесено кримінальне провадження за №0000010. за ознаками ч.3 ст.212. ч.1 ст. 212 КК України відносно службових осіб ФГ «Лідер Агрі».

Згідно поданих ФГ «Лідер Агрі» відомостей про об`єкти оподаткування у підприємства наявна лише ємкість на 40000 л, відсутні власні чи орендовані земельні ділянки, сільськогосподарська техніка.

На адресу ФГ «Лідер Агрі» контролюючим органом було надіслано запит від 15.11.2021 №17115/6/03-20-07-03-06 про надання інформації, станом на дату написання цього акту перевірки відповіді не отримано.

Платник податків при виборі контрагента та укладанні з ним договорів має керуватись належною обачністю, оскільки від цього залежить подальше фактичне виконання таких договорів, отримання прибутку та права на отримання певних преференцій, зокрема формування податкового кредиту з ПДВ та його подальше бюджетне відшкодування. Крім того, прояв такої обачності й обережності при виборі постачальника послуг та вчинення будь-яких дій на предмет перевірки податкової «доброчесності» контрагента, зокрема, доступними електронними базами даних на сайті контролюючого органу (база платників ПДВ, база анулювання свідоцтв платників ПДВ, база недобросовісних платників ПДВ, база місць масової реєстрації платників податків, довідку про кількість співробітників контрагента, тощо), перевірки загальнодоступної інформації щодо наявності кримінальних проваджень за участю контрагента, в подальшому свідчить, що платником податків вжито належні та достатні дії щодо його обізнаності на предмет податкової «надійності» такого контрагента та вказуватимуть на правомірність формування податкового обліку за господарськими операціями з таким контрагентом.

Встановлені перевіркою факти не дають можливості підтвердити наявність права ТОВ «Фреш Рітейл» на бюджетне відшкодування відповідно до абз. б п. 200.4 ст. 200 ПК України.

В наданому позивачем договорі зазначено: що товар вважається поставленим ФГ «Лідер Агрі» та прийнятим ТОВ «Фреш Рітейл» з моменту підписання уповноваженої особи останнього у товаросупроводжувальних документах (п.2.5. Договору) - до перевірки не надано довіреностей, які б засвідчували отримання даного товару від даного контрагента. Що не дає можливості підтвердити отримання товарів саме від даного постачальника.

ТОВ «МІРОПАК» зареєстроване у ГУ ДПС у Херсонській області, АРК, Севастопіль (м.Каховка), основний вид діяльності 17.21 - Виробництво гофрованого паперу та картону, паперової та картонної тари. При проведенні перевірки встановлено, що ТОВ «Міропак» середня чисельність працівників - 5 осіб, з них 1 жінка та 4 чоловіка. Також згідно поданих відомостей про об`єкти оподаткування відсутні власні чи орендовані, основні засоби.

За період липня 2020 - по серпень 2021 реалізовано ТОВ «ФРЕШ РІТЕЙЛ» сітку палетну, стретч пакувальний та 26901 шт гофролотків на загальну вартість 50 6860,14 грн, в т.ч. ПДВ 84 476,69 грн з них заявлено до бюджетного відшкодування в сумі ПДВ 28 323,34 грн.

ТОВ «УНІПАЛЕТ» зареєстроване у ГУ ДПС У Волинській області (Луцький район), основний вид діяльності - 46.49 - Оптова торгівля іншими товарами господарського призначення. Середня чисельність працівників - 5 осіб, з них 1 жінка та 4 чоловіка. Також згідно поданих відомостей про об`єкти оподаткування відсутні власні чи орендовані, основні засоби.

За період з листопада 2020 - по квітень 2021 реалізовано ТОВ «Фреш Рітейл» піддон дерев`яний 1200*800 в кількості 518 шт. на загальну вартість 62 032,80 грн, в т.ч. ПДВ 10 388,80 грн з них заявлено до бюджетного відшкодування в сумі ПДВ 5245,20 грн.

Тара є основним елементом упаковки, що є виробом для розміщення товару (п.2 Порядку №224 «Про затвердження порядку збирання, сортування, транспортування, переробки та утилізації використаної тари (упаковки)). Облік тари слід вести в кількісному та грошовому вираженні за складами, цехами, виробничими ділянками та іншими місцями зберігання, за матеріально відповідальними особами, видами і групами тари, а також за її призначенням. Відповідно до Наказу директора ТОВ «Фреш Рітейл» від 05.01.2020 №01-П «Про облікову політику»:

п.3.11 передбачено, що «товарно-матеріальні цінності визнавати, оцінювати та обліковувати згідно з вимогами Стандарту Б09 «Запаси». Одиницею запасів визначати кожне найменування цінностей»;

п.3.15 передбачено, що «зарахування: товарів на баланс підприємства проводиться згідно накладної постачальника».

Слід зазначити, що надані до перевірки закупівельні акти не передбачають в яку/чию тару (упаковку) здійснюється пакування, хто саме несе витрати на пакування даної продукції, також відсутнє транспортування вищевказаної тари до місця закупки. Також ТОВ «Фреш Рітейл» не оприбутковано в кількісному виразі вищевказані товари чим порушено норми частини п`ятої ст.9 Закону України «Про Бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», п. 1.2 Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку №88, абзацу другого розділу І Інструкції про застосування Плану рахунків бухгалтерського обліку активів, капіталу, зобов`язань і господарських операцій підприємств і організацій, затвердженої наказом Міністерства фінансів України від 30.11.1999 №291. зареєстрованої у Міністерстві юстиції України 21.12.1999 за №893/4186, (зі змінами), а також п. 5 Положення (стандарту) бухгалтерського обліку 9 «Запаси», затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 20.10.1999 №246.

Списання товарно-матеріальних цінностей повинно підтверджуватися документально, а саме: документами щодо внутрішнього переміщення ТМЦ, актів виконаних робіт (пакування, фасування) , актів списання ТМЦ зі складського обліку, що свідчить про порушення п.1.2 ст.1, п.2.1 ст.2 Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку від 24.05.1995 № 88, що не дає можливості підтвердити наявність права на бюджетне відшкодування відповідно до абз. б. п. 200.4 ст. 200 ПК України.

Жодних документів, про те яким чином в обліку відображається дана тара не надано. Крім того в наданому договорі поставки товарів від постачальників ФГ «Лідер Агрі», товар поставляється вже упакований (п.2.1. Договору), що не потребує додаткового списання пакувальної тари.

Враховуючи вищевикладене, підстави для задоволення позовних ТОВ «Фреш Рітейл» вимог відсутні.

Крім того, представник відповідача у відзиві на позовну заяву просив розгляд справи проводити за участі сторін.

Відповідно до приписів частин п`ятої та шостої статті 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Частиною шостою статті 12 КАС України визначено перелік справ незначної складності. Відповідно до пункту 10 вказаної норми справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Частиною четвертою статті 257 КАС України встановлено перелік категорій справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження. Дана адміністративна справа не підпадає під вказаний перелік.

Таким чином, з огляду на характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі, дана адміністративна справа є справою незначної складності, а тому, беручи до уваги, що відповідачем було надано суду відзив на адміністративний позов з достатніми доказами, суд не вбачає підстав для розгляду справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, які беруть участь у справі.

На спростування заперечень відповідача, позивачем подано відповідь на відзив, відповідно до якого додатково обґрунтовано безпідставність доводів відповідача.

Додатково зазначено, щодо посилань податкового органу, що при виборі контрагента, а даному випадку ТОФ «ФГ «ЛІДЕР АГРІ» та укладенні з ним договорів позивач мав керуватись належною обачністю, оскільки від цього залежить подальше фактичне виконання таких договорів, отримання прибутку та права на отримання певних преференцій, зокрема податкового кредиту ПДВ та його подальше відшкодування.

При цьому, як зазначалось в позовній заяві придбання товару в ТОВ ФГ «ЛІДЕР АГРІ» підтверджується видатковими накладними №23 від 18.01.2021, №34 від 22.01.2021, №69 від 29.01.2021.

По факту продажу товару постачальником було зареєстровано податкові накладні №28/2 від 18.01.2021, №40/2 від 22.01.2021, №67/2 від 29.01.2021.

Оплату за отриманий товар ТОВ «ФРЕШ РІТЕЙЛ» здійснило в повному обсязі, що підтверджується платіжними дорученнями №117 від 21.01.2021, №133 від 28.01.2021, №158 від 10.02.2021.

Весь придбаний товар у ТОВ ФГ «ЛІДЕР АГРІ» товариство реалізувало на експорт ООО «ФУДЛОГИСТИК» (Республіка Білорусія) та ООО «ЕВРОТОРГ» (Республіка Білорусія), що підтверджується митними деклараціями та міжнародними товарно-транспортними накладними (CMR).

Слід зазначити, що жодних зауважень до зазначених документів, що підтверджують господарські взаємовідносини між позивачем та ТОВ ФГ «ЛІДЕР АГРІ» в податкового органу не було.

Крім того, критерії на які посилалися податковий орган у акті перевірки та відзиві на позовну заяву, ґрунтуються на показниках податкової історії платника податку постачальника. А відтак, якщо податковий орган вказує, що постачальник є недобросовісним, має негативну історію платника податків, а його діяльність не спрямована досягнення реальної цілі господарської діяльність, то такі обставини мали бути виявленні саме на стадії реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, за наслідком чого мало бути прийняте рішення про зупинення реєстрації податкової накладної та або відмови в її реєстрації. Зазначений правовий механізм, якраз і створений державою для того щоб відсіювати недобросовісних платників податків та не допускати їх до підриву нормальної господарської діяльності решти платників податків.

Жодних зауважень до зазначених документів, які підтверджують господарські взаємовідносини між позивачем та ТОВ «МІРОПАК» і ТОВ «УНІПАЛЕТ» в податкового органу не було.

На час складання податкових накладних та подачі її на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних, жодних рішень про зупинення її реєстрації або відмови її у реєстрації не приймалося.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають до задоволення з огляду на таке.

Судом встановлено, що на підставі наказу від 18.10.2021 №2952 «Про проведення відповідно до п.п. 78.1.8 п. 78.1 ст. 78 ПК України документальної позапланової виїзної перевірки ТзОВ «ФРЕШ РІТЕЙЛ» контролюючим органом проведено документальну позапланову виїзну перевірку ТзОВ «ФРЕШ РІТЕЙЛ» щодо дотримання податкового законодавства при декларуванні за серпень 2021 року від`ємного значення з ПДВ, у тому числі заявленого до відшкодування з бюджету, за наслідками проведення якої ГУ ДПС у Волинській області було складено акт перевірки від 18.11.2021 №9921/07-03/42048228.

Перевіркою дотримання податкового законодавства при декларуванні за серпень 2021 року у Декларації від`ємного значення з ПДВ, у тому числі заявленого до відшкодування з бюджету встановлено порушення платником податків: абз. б. п. 200.4 ст. 200 ПК України №2755-VI, внаслідок чого ТОВ «Фреш Рітейл» відмовлено у бюджетному відшкодуванні на рахунок платника у банку у податковій декларації за серпень 2021 року на суму 78 526,00 грн.

На підставі акту перевірки від 18.11.2021 №9921/07-03/42048228 ГУ ДПС у Волинській області винесено оскаржуване податкове повідомлення-рішення форми «ВЗ» від 22.12.2021 №, яким зменшено суму бюджетного відшкодування ПДВ за серпень 2021 року, задекларовану на рахунок платника у банку на 78 526,00 грн.

Позивач, вважаючи винесене податкове повідомлення-рішення протиправним, звернувся із даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що склалися між сторонами, суд зазначає таке.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до пункту 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи. Документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків. Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з підстав, визначених цим Кодексом. Документальною невиїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться в приміщенні контролюючого органу.

Підпунктом 78.1.8 пункту 78.1 статті 78 ПК України встановлено, що документальна позапланова перевірка здійснюється за наявності хоча б однієї з таких підстав: платником подано декларацію, в якій заявлено до відшкодування з бюджету податок на додану вартість, за наявності підстав для перевірки, визначених у розділі V цього Кодексу, та/або з від`ємним значенням з податку на додану вартість, яке становить більше 100 тис. гривень. Документальна позапланова перевірка з підстав, визначених у цьому підпункті, проводиться виключно щодо законності декларування заявленого до відшкодування з бюджету податку на додану вартість та/або з від`ємного значення з податку на додану вартість, яке становить більше 100 тис. гривень.

Згідно з пунктами 78.4 та 78.5 статті 78 ПК України про проведення документальної позапланової перевірки керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу приймає рішення, яке оформлюється наказом. Право на проведення документальної позапланової перевірки платника податків (крім перевірок, передбачених підпунктом 78.1.22 пункту 78.1 цієї статті) надається лише у випадку, коли йому до початку проведення зазначеної перевірки вручено у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу, копію наказу про проведення документальної позапланової перевірки. Допуск посадових осіб контролюючих органі до проведення документальної позапланової виїзної перевірки здійснюється згідно із статтею 81 цього Кодексу. Документальна позапланова невиїзна перевірка здійснюється у порядку, передбаченому статтею 79 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 78.7 статті 78 Податкового кодексу України перелік матеріалів, які можуть бути підставою для висновків під час проведення документальної позапланової перевірки, та порядок надання платниками податків документів для такої перевірки встановлено статтями 83, 85 цього Кодексу.

Пунктом 42.2 статті 42 Податкового кодексу України встановлено, що документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).

Отже, право на проведення документальної позапланової перевірки виникає у контролюючого органу за умови вручення платнику податків (його представнику) наказу про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки та письмового повідомлення про дату початку та місце проведення такої перевірки, при цьому документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).

На відміну від планової перевірки, у випадку з документальною позаплановою перевіркою строк, який має минути між повідомленням платника податків про проведення перевірки та датою її початку, чинним законодавством не встановлено. Тобто, контролюючий орган має повне право як надіслати копію наказу заздалегідь, так і особисто вручити її платникові податків у день перевірки, а саме: перед початком перевірки контролюючий орган вручає копію наказу платнику податків разом із направленням на перевірку.

Як встановлено судом, наказ від 18.10.2021 №2952 «Про проведення відповідно до п.п. 78.1.8 п. 78.1 ст. 78 ПК України документальної позапланової виїзної перевірки ТзОВ «ФРЕШ РІТЕЙЛ» вручено представнику позивача 05.11.2021, коли посадові особи ГУ ДПС у Волинській області прибули для проведення перевірки та були допущені до її проведення.

Тому, суд не бере до уваги посилання представника позивача щодо недотримання відповідачем встановлених статтями 75-81 ПК України приписів, і як наслідок порушення відповідних гарантій захисту прав та інтересів платника податків (позивач).

Порядок визначення суми податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або відшкодуванню з Державного бюджету України (бюджетному відшкодуванню) визначений статтею 200 ПК України.

Згідно з пунктом 200.1 статті 200 ПК України сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.

За правилами, визначеними пунктами 200.2, 200.4 названої статті при позитивному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума підлягає сплаті (перерахуванню) до бюджету у строки, встановлені цим розділом.

При від`ємному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума:

а) враховується у зменшення суми податкового боргу з податку, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до цього Кодексу) в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, а в разі відсутності податкового боргу -

б) або підлягає бюджетному відшкодуванню за заявою платника у сумі податку, фактично сплаченій отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам таких товарів/послуг або до Державного бюджету України, в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, на поточний рахунок платника податку та/або у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету;

в) та/або зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного

(податкового) періоду.

Зміст наведених норм дає підстави для висновку, що право на бюджетне відшкодування мають усі платники ПДВ у разі наявності від`ємного значення між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту та при дотриманні сукупності таких умов: сума податкового кредиту сплачена постачальникам; сума відшкодування не перевищує ліміт реєстрації податкових накладних; платник податків не має податкового боргу.

Водночас, акт перевірки не містить посилань на те, що ці умови ТОВ «ФРЕШ РІТЕЙЛ» не було дотримано. Натомість в акті перевірки вказано, що перевіркою своєчасності, достовірності і повноти визначення суми податкових зобов`язань за період з червня 2020 року по серпень 2021 року не встановлено порушень податкового законодавства; проведеною перевіркою відображеного показника в рядках 1-9 Декларації за серпень 2021 року не встановлено заниження або завищення задекларованих суб`єктом господарювання показників в даних рядках. (пункт 3.1 акта перевірки). В пункту 3.2 акта перевірки зазначено, що перевіркою достовірності і правильності визначення та врахування при розрахунку показника рядка 19 Декларації суми податкового кредиту (рядок 17(колонка Б) Декларації) не встановлено порушень за серпень 2021 року; значення рядка 16.1 «від`ємне значення що включається до складу податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду» за даними Декларації становить 686325 грн, що відповідає даним перевірки.

Крім того, перевіркою достовірності і правильності визначення суми від`ємного значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного періоду (показник рядка 19 Декларації) за серпень 2021 року не встановлено порушень податкового законодавства (пункт 3.3.1 акта перевірки).

Згідно з пунктами 200.7 та 200.8 статті 200 ПК України платник податку, який має право на отримання бюджетного відшкодування та прийняв рішення про повернення суми бюджетного відшкодування, подає відповідному контролюючому органу податкову декларацію та заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, яка відображається у податковій декларації.

За визначенням, наведеним у підпункті 14.1.18 пункту 14.1 статті 14 ПК України, бюджетне відшкодування - відшкодування від`ємного значення ПДВ на підставі підтвердження правомірності сум бюджетного відшкодування ПДВ за результатами перевірки платника.

Як зазначено у пункті 200.14 статті 200 ПК України, якщо за результатами камеральної або документальної перевірки, контролюючий орган виявляє невідповідність суми бюджетного відшкодування сумі, заявленій у податковій декларації, то такий орган: б) у разі перевищення заявленої платником податку суми бюджетного відшкодування над сумою, визначеною контролюючим органом за результатами перевірок, надсилає платнику податку податкове повідомлення, в якому зазначаються сума такого перевищення та підстави для її вирахування; в) у разі з`ясування за результатами проведення перевірок факту, за яким платник податку не має права на отримання бюджетного відшкодування, надсилає платнику податку податкове повідомлення, в якому зазначаються підстави відмови в наданні бюджетного відшкодування.

Податкове повідомлення-рішення, яке оскаржує позивач, містить посилання на пункт 200.14 статті 200 ПК України, однак ні в акті перевірки, ні безпосередньо у спірному рішенні не зазначено фактичні підстави для застосування контролюючим органом зазначених положень ПК України.

Основні вимоги до форми та змісту акта (довідки) документальної перевірки визначаються Порядком оформлення результатів документальних перевірок дотримання законодавства України з питань державної митної справи, податкового, валютного та іншого законодавства платниками податків - юридичними особами та їх відокремленими підрозділами, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 20 серпня 2015 року N 727 (зареєстрований в Міністерстві юстиції України 26 жовтня 2015 року за N 1300/27745; далі - Порядок №727). Так відповідно до пунктів 3, 5 розділу II Порядку №727 акт документальної перевірки повинен містити систематизований виклад виявлених під час перевірки фактів порушень норм законодавства з питань державної митної справи, податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи. Факти виявлених порушень законодавства з питань державної митної справи, податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, викладаються в акті документальної перевірки чітко, об`єктивно та повною мірою з посиланням на первинні документи, регістри податкового та бухгалтерського обліку, фінансової та іншої звітності, інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків, зборів, платежів, ведення/складання яких передбачено законодавством, або отримані від інших суб`єктів господарювання, органів державної влади, у тому числі іноземних держав, правоохоронних органів, а також податкову інформацію, що підтверджують наявність зазначених фактів. Як визначено підпунктом 2 пункту 4 розділу III Порядку № 727 у разі встановлення перевіркою порушень податкового законодавства за кожним відображеним в акті документальної перевірки фактом порушення необхідно викласти зміст порушення з посиланням на конкретні пункти і статті законодавчих актів (міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України і якими регулюються питання оподаткування), що порушені платником податків, зазначити період (календарний день, місяць, квартал, півріччя, три квартали, рік) фінансово-господарської діяльності платника податків та господарську операцію, при здійсненні якої вчинено це порушення; викласти зміст порушень (у разі їх встановлення) …; зазначити первинні документи, на підставі яких вчинено записи у податковому та бухгалтерському обліку, навести регістри бухгалтерського обліку, кореспонденцію рахунків операцій та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків, зборів, та докази, що підтверджують наявність факту порушення.

Акт перевірки не містить фактів конкретних порушень податкового законодавства з боку позивача. Під час перевірки ТзОВ «ФРЕШ РІТЕЙЛ» надало документальне підтвердження господарських операцій з придбання ним у ТОВ ФГ «ЛІДЕР АГРІ», ТОВ «УНІПАЛЕТ» та ТОВ «МІРОПАК» товарів; в акті перевірки відсутні зауваження щодо змісту та оформлення первинних документів, їх повноти з урахуванням особливостей господарських операцій.

Пунктом 44.1 статті 44 ПК України для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством. Платникам податків забороняється формування показників податкової звітності, митних декларацій на підставі даних, не підтверджених документами, що визначені абзацом першим цього пункту.

Статтею 3 Закону України від 16 липня 1999 року № 996-XIV "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" встановлено, що фінансова, податкова, статистична та інші види звітності, що використовують грошовий вимірник, ґрунтуються на даних бухгалтерського обліку. Згідно зі статтею 1, частиною першою статті 9 цього Закону підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи, які фіксують факти здійснення господарських операцій; первинний документ - це документ, який містить відомості про господарську операцію та підтверджує її здійснення. Первинні документи повинні бути складені під час здійснення господарської операції, а якщо це неможливо - безпосередньо після її закінчення.

Судом встановлено, що позивачу відмовлено у бюджетному відшкодуванні за декларацією за серпень 2021 року у сумі 78 526,00 грн у зв`язку із включенням до бюджетного відшкодування суми ПДВ по контрагентах: ТОВ ФГ «ЛІДЕР АГРІ» (44 956,66 грн за придбані за січень-травень 2021 року овочі), ТОВ «МІРОПАК» (28 323,34 грн за придбані за грудень 2020 року по серпень 2021 року пакувальну продукцію) та ТОВ «УНІПАЛЕТ» (5245,20 грн за придбані за листопад 2020 року по квітень 2021 року піддони дерев`яні).

Матеріали справи містять первинні документи, які були складені у межах фінансово-господарських операцій між позивачем та його контрагентами ТОВ ФГ «ЛІДЕР АГРІ», ТОВ «УНІПАЛЕТ» та ТОВ «МІРОПАК» на підтвердження сум податкового кредиту за податковою декларацією з ПДВ за червень 2020 року-серпень 2019 року.

Судом встановлено, що 16.01.2021 між ТОВ ФГ «ЛІДЕР АГРІ» (Постачальник) та ТОВ «ФРЕШ РІТЕЙЛ» (Покупець) укладено договір поставки №16-01/2021.

Відповідно до п. 1.1. договору Постачальник зобов`язується відповідно до поданих Покупцем-замовлень здійснити поставку Покупцеві плодоовочевої продукції, а Покупець зобов`язується приймати товар та своєчасно сплачувати його вартість.

На виконання умов договору поставки ТОВ ФГ «ЛІДЕР АГРІ» у січні 2021 року поставило ТОВ «ФРЕШ РІТЕЙЛ» товар на загальну суму 269 740,00 грн, в т.ч. ПДВ 44 956,66 грн.

До складу бюджетного відшкодування відповідно до Додатку 3 Декларації включено по контрагенту ТОВ ФГ «ЛІДЕР АГРІ» суму 44 956,66 ПДВ за січень 2021 року.

При цьому, придбання товару в ТОВ ФГ «ЛІДЕР АГРІ» підтверджується видатковими накладними №23 від 18.01.2021, №34 від 22.01.2021, №69 від 29.01.2021.

По факту продажу товару постачальником було зареєстровано податкові накладні №28/2 від 18.01.2021, №40/2 від 22.01.2021, №67/2 від 29.01.2021.

Оплату за отриманий товар ТОВ «ФРЕШ РІТЕЙЛ» здійснило в повному обсязі, що підтверджується платіжними дорученнями №117 від 21.01.2021, №133 від 28.01.2021, №158 від 10.02.2021.

Придбаний товар у ТОВ ФГ «ЛІДЕР АГРІ» позивачем реалізовано на експорт ООО «ФУДЛОГИСТИК» (Республіка Білорусія) та ООО «ЕВРОТОРГ» (Республіка і Білорусія), що підтверджується митними деклараціями та міжнародними товарно-транспортними накладними (CMR).

Аналіз первинних документів вказує на те, що взаємини із ТОВ ФГ «ЛІДЕР АГРІ» позивач мав у січні 2021 року. За даними ІТС «Податковий блок» від 20.08.2021 за Рішенням про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку ФГ «Лідер Агрі» внесено Головним управлінням ДПС у Волинській області в Журнал ризикових СГД згідно п.8 Критеріїв ризиковості платника податку. Безпосередніх доказів цього факту відповідач суду не надав. Разом з тим, перебування платника у переліку ризикових суб`єктів господарювання має значення виключно для прийняття рішення органами ДПС щодо зупинення чи відмови в реєстрації податкових накладних продавцю (постачальнику). Зокрема, відповідно до пунктів 5-6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165, платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2). Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3). У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

У випадку із позивачем усі податкові накладні, за якими ним сформовано податковий кредит, виписані та зареєстровані ТОВ ФГ «ЛІДЕР АГРІ» в ЄРПН, про що зазначається в акті перевірки.

Відповідно до абзацу другого пункту 201.10 статті 201 ПК України податкова накладна, складена та зареєстрована в ЄРПН платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Згідно з правилами, встановленими пунктами 198.1, 198.2 статті 198 ПК України до податкового кредиту відносяться суми податку, сплачені/нараховані у разі здійснення операцій, зокрема, з придбання або виготовлення товарів та послуг. Датою віднесення сум податку до податкового кредиту вважається дата тієї події, що відбулася раніше: дата списання коштів з банківського рахунка платника податку на оплату товарів/послуг; дата отримання платником податку товарів/послуг.

Отже, для позивача зареєстровані в ЄРПН податкові накладні є підставою для податкового кредиту у разі фактичного здійснення операцій з купівлі плодоовочевої продукції, стосовно яких вони були складені.

Як встановлено судом і це відображено в акті перевірки, позивач надавав документи для підтвердження факту здійснення господарських операцій, формування податкового кредиту з ПДВ, обставин щодо руху активів у процесі здійснення господарських операцій, а також використання придбаної плодоовочевої продукції у межах господарської діяльності позивача.

Не знаходить логічного пояснення та підтвердження конкретними доказами твердження відповідача про те, що ТОВ «ФРЕШ РІТЕЙЛ» не було надано будь-яких доказів, які б свідчили про виявлену ним належну обачність й обережність при виборі постачальників товарів/послуг та висновок про безпідставність формування сум ПДВ, які задекларовані до бюджетного відшкодування платником податків за господарськими операціями з контрагентом ТОВ ФГ «ЛІДЕР АГРІ».

Відповідач не надав суду доказів фіктивності та протиправної діяльності ТОВ ФГ «ЛІДЕР АГРІ». Посилання контролюючим органом в акті перевірки на кримінальне провадження №0000010, за ознаками ч.3 ст. 212, ч.1 ст. 212 Кримінального кодексу України відносно службових осіб ТОВ ФГ «ЛІДЕР АГРІ» не підкріплене доказами причетності до можливої узгодженої протиправної діяльності позивача та його контрагента ТОВ ФГ «ЛІДЕР АГРІ» за наведеними вище господарськими операціями, стосовно яких позивач має належно оформлені первинні документи та використовує придбану плодоовочеву продукцію у межах господарської дальності.

Суд погоджується із позивачем, що норми податкового законодавства не ставлять у залежність достовірність даних податкового обліку платника податків від дотримання податкової дисципліни його контрагентами, якщо цей платник (покупець) мав реальні витрати у зв`язку з придбанням товарів (робіт, послуг), призначених для використання у його господарській діяльності. Порушення певними постачальниками товару (робіт, послуг) у ланцюгу постачання вимог податкового законодавства чи правил ведення господарської діяльності не може бути підставою для висновку про порушення покупцем товару (робіт, послуг) вимог закону щодо формування витрат та податкового кредиту, тому платник податків (покупець товарів (робіт, послуг)) не повинен зазнавати негативних наслідків, зокрема у вигляді позбавлення права на формування витрат та податкового кредиту, за можливу неправомірну діяльність його контрагентів за умови, якщо судом не встановлено фактів, які свідчать про обізнаність платника податків щодо такої поведінки контрагентів та злагодженість дій між ними. Аналогічної правової позиції дотримується Верховний Суд в постановах від 19.06.2018 у справі №808/2447/17, від 31.07.2018 у справі №820/3119/17 та ін.

Таким чином, можливе недотримання контрагентом позивача податкової дисципліни може мати правові наслідки саме для такого контрагента, позаяк порушення платником вимог податкового законодавства має наслідком застосування заходів відповідальності до такого платника в силу положень частини другої статті 61 Конституції України, якими встановлено індивідуальний характер юридичної відповідальності особи, та не може негативно впливати на податковий облік інших осіб за відсутності факту причетності останніх до таких правопорушень та за наявності факту здійснення господарської операції. Разом з тим, відповідач не надав доказів і стосовно порушень ТОВ «ФРЕШ РІТЕЙЛ» податкового законодавства.

З урахуванням положень статей 198, 201 ПК України позивач має право на включення сум ПДВ, сплачених на користь свого контрагента ТОВ ФГ «ЛІДЕР АГРІ» у складі вартості придбаної плодоовочевої продукції, до складу податкового кредиту, оскільки ці витрати мають економічне обґрунтування, пов`язані з видом господарської діяльності позивача, мають належне документальне та фактичне підтвердження, що в свою чергу не спростовано контролюючим органом під час проведення перевірки.

Зважаючи на те, що в ході проведення документальної перевірки контролюючим органом не було виявлено порушень при формуванні ТОВ «ФРЕШ РІТЕЙЛ» показників податкового кредиту та від`ємного значення між сумою податкових зобов`язань та податкового кредиту і останнє має документальне підтвердження господарських операцій з придбання товару у постачальника ТОВ ФГ «ЛІДЕР АГРІ», то висновки відповідача є необґрунтованими припущеннями.

Також з матеріалів справи судом встановлено, що 09.07.2018 між ТОВ «МІРОПАК» (Постачальник) та ТОВ «ФРЕШ РІТЕЙЛ`і (Покупець) укладено договір поставки товарів №МП-22. Відповідно до п. 1.1. договору Постачальник зобов`язується надати Покупцю товар, а Покупець зобов`язується прийняти й оплатити його протягом терміну дії Договору і на умовах викладеному в ньому.

Згідно п.6.1. договору (з врахуванням додаткової угоди №1 від 02.01.2019) термін дії договору з моменту підписання по 31.12.2020, але в будь-якому випадку до повного виконання сторонами своїх зобов`язань.

Крім; цього, 18.01.2021 між ТОВ «МІРОПАК» (Постачальник) та ТОВ «ФРЕШ РІТЕЙЛ» (Покупець) укладено договір поставки товарів №МП-11.

Відповідно до п. 1.1. договору Постачальник зобов`язується надати Покупцю товар, а Покупець зобов`язується прийняти й оплатити його протягом терміну дії Договору і на умовах викладеному в ньому.

Згідно п.6.1. договору даний договір вступає в силу з моменту його підписання і діє до 31.12.2021, але в будь-якому випадку до повного виконання сторонами своїх зобов`язань.

Так, на виконання умов договорів поставки ТОВ «МІРОПАК» у період з грудня 2020 року по серпень 2021 року поставило ТОВ «ФРЕШ РІТЕЙЛ» товар (сітку палетну, скретч пакувальний та гофлотки) на загальну суму 506 860,14 грн, в т.ч. ПДВ 84 476,69 грн, з яких було заявлено до відшкодування в сумі ПДВ 28 323,34 грн.

До складу бюджетного відшкодування відповідно до Додатку 3 Декларації включено по контрагенту ТОВ «МІРОПАК» суму 28 050,00 грн ПДВ за грудень 2020 року та 273,34 грн, ПДВ за січень 2021 року.

При цьому, придбання товару в ТОВ «МІРОПАК» в грудні 2020 року та січні 2021 року підтверджується видатковими накладними №РН-0000849 від 03.12.2020, №РН- 0000901 від 31.12.2020, №РН-0000022 від 18.01.2020 та №РН-0000025 від 22.01.2021.

По факту продажу товару постачальником було зареєстровано податкові накладні №3 від 03.12.2020, №57 від 31.12.2020, № 16 від 18.01.2021, №22 від 22.01.2021.

Оплату за отриманий товар ТОВ «ФРЕШ РІТЕЙЛ» здійснило повністю, що підтверджується платіжними дорученнями №50 від 04.12.2020, №63 від 14.12.2020, №96 від 11.01.2021, №114 від 21.01.2021, №130 від 27.01.2021, №42 від 02.02.2021, №49 від 09.02.2021.

Придбаний товар у ТОВ «МІРОПАК» позивач використовував при реалізації товару на експорт ООО «ФУДЛОГЙСТИК» (Республіка Білорусія), ООО «ФРУТРЕАЛ» (Республіка Білорусія), ООО «CAHTA РІТЕЙЛ» (Республіка Білорусія) та ООО «ЕВРОТОРГ» (Республіка Білорусія), що підтверджується митними деклараціями, міжнародними товарно-транспортними накладними (СМД), пакувальними листами, актами списання товарів.

26.11.2020 між ТОВ «УНІПАЛЕТ» (Продавець) та ТОВ «ФРЕШ РІТЕЙЛ» (Покупець) укладено договір поставки №26-11/2020. Відповідно до п. 1.1. договору Продавець зобов`язується поставляти та передавати у власність Покупця Товар, а Покупець зобов`язується приймати та оплачувати переданий Продавцем Товар у відповідності з умовами даного Договору та додатків до нього. Згідно п.11.1. договору цей договір набирає юридичної сили з моменту підписання його тексту обома сторонами і діє до 31.12.2021, а в частині розрахунків - до повного виконання.

Так, на виконання умов договору поставки ТОВ «УНІПАЛЕТ» у грудні 2020 року та січні 2021 року поставило ТОВ «ФРЕШ РІТЕЙЛ» товар (піддон дерев`яний 1200*800) на загальну суму 31471,20 грн, в т.ч. ПДВ 5 245,20 грн, з яких було заявлено до відшкодування в сумі ПДВ 5 245,20 грн.

До складу бюджетного відшкодування відповідно до Додатку 3 Декларації включено по контрагенту ТОВ «УНІПАЛЕТ» суму 2343,60 грн ПДВ за грудень 2020 року т| 2901,60 грн ПДВ за січень 2021 року.

При цьому, придбання товару в ТОВ «УНІПАЛЕТ» підтверджується видатковими накладними №127 від 03.12.2020, №132 від 14.12.2020, №1 від 04.01.2021, №4 від18.01.2021, №5 від 22.01.2021.

По факту продажу товару постачальником було зареєстровано податкові накладні №3 від 03.12.2020, №8 від 14.12.2020, №1 від 04.01.2021, №4 від 18.01.2021, №5 від 22.01.2021.

Оплату за отриманий товар ТОВ «ФРЕШ РІТЕЙЛ» здійснило в повному обсязі, що підтверджується платіжними дорученнями №71 від 18.12.2020, №90 від 06.01.2021, №91 від 11.01.2021, №108 від 20.01.2021, №134 від 28.01.2021; №145 від 04.02.2021.

Придбаний у ТОВ «УНІПАЛЕТ» товар (дерев`яні піддони 1200*800) позивач використав при реалізації товару на експорт ООО «ФУДЛОГИСТИК» (Республіка Білорусія), ООО «ФРУТРЕАЛ» (Республіка Білорусія), ООО САНТА РИТЕЙЛ» (Республіка Білорусія) та ООО «ЕВРОТОРГ» (Республіка Білорусія), що підтверджується митними деклараціями, міжнародними товарно-транспортними накладними (CMR), пакувальними листами, актами списання товарів.

Тобто, матеріали справи містять документальне підтвердження господарських операцій з придбання товарів у постачальників ТОВ «МІРОПАК», ТОВ «УНІПАЛЕТ» і як наслідок засвідчують правомірність віднесення ТОВ «ФРЕШ РІТЕЙЛ» до податкового кредиту сплаченого позивачем ПДВ по вказаних господарських операціях, тому висновки відповідача є необґрунтованими.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує частину другу статті 19 Конституції України, відповідно до якої органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Відповідно до частини першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Зазначене положення поширюється на доказування правомірності спірних рішень.

Рішення відповідача як суб`єкта владних повноважень, що є предметом даного спору, підлягають оцінці на відповідність критеріям правомірності, визначеним частиною другою статті 2 КАС України, за змістом якої законність, обґрунтованість, пропорційність, обмеження дискреції, добросовісність є тими законодавчими інструментами, які мають забезпечити захист особи від державного свавілля.

Європейський суд з прав людини неодноразово висловлював позицію стосовно судового контролю за дискреційними адміністративними актами суб`єктів владних повноважень, згідно з якою національні суди повинні проконтролювати, чи не є викладені у них висновки адміністративних органів щодо обставин у справі довільними та нераціональними, непідтвердженими доказами або ж такими, що є помилковими щодо фактів; у будь-якому разі суди повинні дослідити такі акти, якщо їх об`єктивність та обґрунтованість є ключовим питанням правового спору (пункт 44 рішення у справі "Брайєн проти Об`єднаного Королівства" (Bryan v. the United Kingdom); пункти 156-157, 159 рішення у справі "Сігма Радіо Телевіжн ЛТД проти Кіпру" (Sigma Radio Television ltd. v. Cyprus N 32181/04); пункти 47-56 рішення у справі "Путтер проти Болгарії" (Putter v. Bulgaria N 38780/02).

Крім того, судом враховується, що згідно з пунктом 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського Суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

На думку суду, відповідач як суб`єкт владних повноважень не довів належними та допустимими доказами правомірність своїх висновків, викладених в акті перевірки, та наявність законодавчих підстав для відмови позивачу у бюджетному відшкодуванні ПДВ у сумі 78 526,00 грн згідно з податковим повідомленням-рішенням форми «ВЗ» від 22.12.2021 №. Висновки відповідача ґрунтуються на довільному трактування норм податкового законодавства, не підтверджені належними, допустимими, достовірними та достатніми доказами, а відтак не є об`єктивними, а тому не можуть покладатися в основу його рішень.

Таким чином, з урахуванням встановлених судом обставин та аналізу норм чинного законодавства, суд дійшов висновку, що відповідач не довів наявність фактичних підстав для прийняття зазначеного податкового повідомлення-рішення, яке з урахуванням положень пункту 2 частини першої статті 245 КАС України належить визнати протиправним та скасувати. Отже, позов належить задовольнити повністю.

Відповідно до вимог статті 244 КАС України суд під час ухвалення рішення вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати.

Згідно із частиною першою статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки суд задовольняє позов, то з урахуванням вимог частини першої статті 139 КАС України на користь позивача слід присудити судові витрати зі сплати судового збору у сумі 2481 грн підтверджені платіжним дорученням від 04.01.2022 №1.

Керуючись статтями 137, 139, 243, 245, 246, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, на підставі Податкового кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ФРЕШ РІТЕЙЛ» (43006, Волинська область, місто Луцьк, вулиця Карпенка-Карого, 3, ідентифікаційний код юридичної особи 42048228) до Головного управління ДПС у Волинській області (43010, Волинська область, місто Луцьк, Київський майдан, будинок 4, ідентифікаційний код юридичної особи 44106679) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення задовольнити повністю.

Визнати протиправними та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Волинській області форми «ВЗ» від 22.12.2021 №.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ФРЕШ РІТЕЙЛ» за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Волинській області судовий збір в розмірі 2481 (дві тисячі чотириста вісімдесят одну) гривню 00 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя О.А. Лозовський