Справа № 160/13384/21
Суддя: Юхно Ірина Валеріївна
Дата ухвалення: 2022-01-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Юхно І. В.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до відповідача 1: Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру, до відповідача 2: Кваліфікаційної комісії з питань видачі та анулювання кваліфікаційного сертифіката інженера-землевпорядника та інженера-геодезиста державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів, Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування актів,-
06.08.2021 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до відповідача 1: Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру, до відповідача 2: Кваліфікаційної комісії з питань видачі та анулювання кваліфікаційного сертифіката інженера-землевпорядника та інженера-геодезиста державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру, у якому позивач просить суд:
- визнати протиправним та скасувати рішення Кваліфікаційної комісії з питань видачі та анулювання кваліфікаційного сертифіката інженера-землевпорядника та інженера-геодезиста державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру від 24.05.2021, в частині внесення подання до Держгеокадастру щодо анулювання кваліфікаційного сертифікату інженера-землевпорядника ОСОБА_1 (кваліфікаційний сертифікат від 26.12.2016 №012976), яке оформленого у вигляді п. 38 розділу ІІ Протоколу засідання №4 від 24.05.2021;
- визнати протиправним та скасувати наказ Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру від 28.05.2021 №265 «Про анулювання кваліфікаційних сертифікатів інженера-землевпорядника» в частині анулювання кваліфікаційного сертифікату інженера-землевпорядника ОСОБА_1 від 26.12.2016 №012976;
- зобов`язати Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру вилучити відомості про анулювання кваліфікаційного сертифікату інженера-землевпорядника ОСОБА_1 від 26.12.2016 №012976 з Державного реєстру сертифікованих інженерів-землевпорядників.
Позивач вважає, що ні Головним управлінням Держгеокадастру у Дніпропетровській області, а ні Кваліфікаційною комісією не встановлено фактів порушення Позивачем чинного законодавства пов`язаного з оформленням проектів землеустрою. Усі перелічені вище проекти землеустрою у відповідності з «Висновками про розгляд документації із землеустрою» надані експертами державної експертизи Держгеокадастру були погоджені. Відповідач 2 вказує на незаконність реєстрації перелічених земельних ділянок в грудні 2020 року без проведення обов`язкової державної експертизи землевпорядної документації. При цьому, жодним доказом не встановлено факт, що саме Позивач здійснив дії щодо реєстрації зазначених земельних ділянок без проведення обов`язкової державної експертизи землевпорядної документації. В протоколі засідання Кваліфікаційної комісії № 4 від 24.05.2021 року є вказівка на той факт, що за даними Державного земельного кадастру ділянки сформовані в грудні 2020 на підставі розроблених ЛП «ГЕОЛАЙФ» проектів землеустрою. При цьому, Відповідачами не взята до уваги та інформація, що до грудня 2020 року проекти землеустрою уже були передані замовникам та не могли подаватись Позивачем на реєстрацію, що спростовує доводи Відповідачів стосовно грубого порушення Позивачем вимог нормативно-правових актів та вказує на незаконність прийнятих ними рішень.
На думку позивача, анулювання позивачеві сертифіката інженера-землевпорядника на підставі лише листа Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області (за відсутності перевірки за наслідками здійснених заходів державного нагляду) без обґрунтованого викладу (у рішення Кваліфікаційної комісії) у чому полягає грубе порушення саме позивачем, є протиправним.
Водночас, позивач вважає, що у випадку задоволення позовної вимоги про скасування наказу № 265 від 28.05.2021 року «Про анулювання кваліфікаційних сертифікатів» Держгеокадастру, ефективним та таким, що забезпечує повне поновлення прав позивача, способом захисту буде зобов`язання Відповідача-1 вилучити відомості про анулювання кваліфікаційного сертифіката від 26.12.2016 №012976 інженера-землевпорядника ОСОБА_1 з Державного реєстру сертифікованих інженерів-землевпорядників.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11.08.2021 адміністративний позов ОСОБА_1 до відповідача 1: Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру, до відповідача 2: Кваліфікаційної комісії з питань видачі та анулювання кваліфікаційного сертифіката інженера-землевпорядника та інженера-геодезиста державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру про визнання протиправним та скасування актів - залишено без руху.
Вказану ухвалу направлено позивачу засобами електронного зв`язку - 17.08.2021, що підтверджується матеріалами справи, тобто строк на усунення недоліків позовної заяви до 25.08.2021 (оскільки 22.08.2021 вихідний день).
18.08.2021 на виконання вимог ухвали, позивачем надано докази сплати судового збору.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.09.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні); витребувано від Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру для залучення до матеріалів справи, належним чином завірені копії: рішення (наказ) від 28.05.2021 №265 "Про анулювання кваліфікаційних сертифікатів інженера-землевпорядника" в частині анулювання кваліфікаційного сертифікату інженера-землевпорядника ОСОБА_1 від 26.12.2016 №012976, з матеріалами на підставі, яких було прийнято рішення; витребувано від Кваліфікаційної комісії з питань видачі та анулювання кваліфікаційного сертифіката інженера-землевпорядника та інженера-геодезиста державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру для залучення до матеріалів справи, належним чином завірені копії: рішення від 24.05.2021, в частині внесення подання до Держгеокадастру щодо анулювання кваліфікаційного сертифікату інженера-землевпорядника ОСОБА_1 (кваліфікаційний сертифікат від 26.12.2016 № 012976), яке оформленого у вигляді п. 38 розділу ІІ Протоколу засідання №4 від 24.05.2021, з матеріалами на підставі, яких було прийнято рішення (доповідні записки, результати службової перевірки, тощо).
Вказану ухвалу направлено учасникам справи, засобами електронного зв`язку - 14.09.2021, відповідачем разом з копією адміністративного позову, додаткового засобами поштового зв`язку, відповідачем-1 отримано - 21.09.2021, що підтверджується рекомендованим поштовим повідомленням про вручення поштового відправлення, тобто строк на надання відзиву відповідачами до 29.09.2021.
24.09.2021 до суду від відповідача-1 надійшли витребуванні судом документи та відзив на позовну заяву, в якому Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру позовні вимоги не визнала та просила суд відмовити у їх задоволенні.
В обґрунтування обраної правової позиції відповідачем-1 вказано, що після заслуховування листа (скарги) Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області від 30.04.2021 № 21-4-0.9-3656/2-21 щодо порушення сертифікованими інженерам-землевпорядниками, які працюють у складі ТТП «Геолайф» ОСОБА_1 та ОСОБА_2 вимог положень нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, стандартів, норм і правил у сфері землеустрою, шляхом відкритого голосування простою більшістю голосів присутніх на засіданні (13 - «за», 0 - «проти», 0 - «утримався») Кваліфікаційною комісією було ухвалено рішення про звернення з поданням до Держгеокадастру щодо анулювання кваліфікаційного сертифіката інженера-землевпорядника. Відповідачем звернуто увагу, що таке рішення було ухвалено на тій підставі, що порушення викладені скарзі Кваліфікаційної комісії були визнані грубими.
Відповідачем-2 наголошено, що зі змісту Порядку № 392 вбачається, що виключно Кваліфікаційна комісія наділена дискреційними повноваженнями та має право самостійно на власний розсуд, приймати одне із передбачених Порядком № 392 рішень, зокрема, і щодо того чи є порушення грубим.
Разом із цим, відповідачем-1 звернута увага, що рішення Кваліфікаційної комісії Державної служби України викладене у формі протоколу щодо внесення подання стосовно анулювання кваліфікаційного сертифікати інженера-землевпорядника Позивача. Зазначене рішення, викладене у формі протоколу Кваліфікаційної комісії Держгеокадастру, не є рішенням суб`єкта владних повноважень у розумінні КАС України, а складається уповноваженою особою за наслідками розгляду встановленого порушення вимог положень нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, стандартів, норм і правил у сфері землеустрою, встановленого Законом України «Про землеустрій». Сам по собі протокол, в розумінні статті 72 КАС України, є доказом по справі. Тобто, питання розгляду та надання оцінки всім доказам, в тому числі і самому протоколу здійснюється під час розгляду питання про притягнення особи до відповідальності за грубе порушення вимог у сфері землеустрою та на підставі якого виноситься наказ «Про анулювання кваліфікаційних сертифікатів». Таким чином, на думку відповідача-1, оскаржений протокол встановлює лише виявлені порушення, однак, не породжує будь-яких правових наслідків для позивача, не встановлює його прав і обов`язків, а тому не може бути предметом розгляду в порядку адміністративного судочинства.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.11.2021:
- призначено підготовче судове засідання 22.11.2021 о 15:00 год.;
- повторно витребувано від Кваліфікаційної комісії з питань видачі та анулювання кваліфікаційного сертифіката інженера-землевпорядника та інженера-геодезиста державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру для залучення до матеріалів справи, належним чином завірені копії: рішення від 24.05.2021, в частині внесення подання до Держгеокадастру щодо анулювання кваліфікаційного сертифікату інженера-землевпорядника ОСОБА_1 (кваліфікаційний сертифікат від 26.12.2016 №012976), яке оформленого у вигляді п. 38 розділу ІІ Протоколу засідання №4 від 24.05.2021, з матеріалами на підставі, яких було прийнято рішення (доповідні записки, результати службової перевірки, тощо);
- витребувано від Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській належним чином засвідчені копії: листа Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській від 30.04.2021 №21-4-0.9-3656/2-21 щодо порушення сертифікованими інженерами - землевпорядниками, які працюють у складі ПП "Геолайф", зокрема, ОСОБА_1 (кваліфікаційний сертифікат від 26.12.2016 №012976), з усіма доданими документами.
Вказану ухвалу направлено учасникам справи, засобами електронного зв`язку - 15.11.2021, що підтверджується матеріалами справи.
17.11.2021 від позивача надійшла заява про залучення доказів направлення копії позовної заяви на адресу третьої особи, а також клопотання про ознайомлення з матеріалами справи (позивач ознайомлена з матеріалами справи 18.11.2021).
22.11.2021 від позивача надійшла заява про розгляд справи у судовому засіданні 22.11.2021 за відсутності позивача.
22.11.2021 через систему «Електронний суд» від відповідача-1 надійшло клопотання про долучення доказів.
22.11.2021 засобами електронного зв`язку від третьої особи надійшла заява про відкладення підготовчого засідання та надання додаткового часу для подання витребуваних судом доказів.
22.11.2021 в підготовче судове засідання сторони не з`явились. Судом за клопотанням третьої особи відкладено підготовче судове засідання до 09.12.2021 о 14:00 год.
01.12.2021 через систему «Електронний суд» від представника Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру Мамонова Я.О. надійшла заява про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.
02.12.2021 засобами електронного зв`язку до суду від третьої особи надійшло клопотання про залучення додаткових доказів та пояснення на позовну заяву, в яких Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області просило суд відмовити у задоволенні позовних вимог, підтримавши правову позицію відповідача.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.12.2021 заяву представника Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до відповідача 1: Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру, до відповідача 2: Кваліфікаційної комісії з питань видачі та анулювання кваліфікаційного сертифіката інженера-землевпорядника та інженера-геодезиста державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру про визнання протиправним та скасування актів - повернуто заявнику без розгляду.
09.12.2021 від позивача надійшла заява про розгляд справи у судовому засіданні 09.12.2021 за відсутності позивача та заява про ознайомлення з матеріалами справи.
09.12.2021 в підготовче судове засідання сторони не з`явились. Судом з метою забезпечення права на участь в підготовчому судовому засіданні відкладено підготовче судове засідання до 23.12.2021 об 11:30 год.
Повістки про виклик направлено учасникам справи, засобами електронного зв`язку - 10.12.2021, що підтверджується матеріалами справи
22.12.2021 від позивача надійшла заява про розгляд справи у судовому засіданні 23.12.2021 без її участі.
23.12.2021 учасники справи у підготовче судове засідання не з`явились, про дату, час та місце повідомлені належним чином.
Відповідно до частини 1 статті 181 КАС України підготовче засідання проводиться за правилами, встановленими главою 6 розділу II цього Кодексу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цією главою.
В силу частини 1 статті 205 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Згідно з частиною 4 статті 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
На підставі наведених норм, суд вважає за можливе проводити підготовче судове засідання за відсутності учасників справи.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.12.2021 закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті в порядку письмового провадження.
За положеннями частини 2 статті 193 КАС України суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.
Дослідивши матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи.
ОСОБА_1 26.12.2016 року Львівським національним аграрним університетом виданий кваліфікаційний сертифікат інженера-землевпорядника №012976 відповідно до протоколу рішення Кваліфікаційної комісії від 22.12.2016 №13.
Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області звернулось до Кваліфікаційної комісії Держгеокадастру зі скаргою від 30.04.2021 № 21-4-0.9-3656/2-21, в якій просило притягнути до відповідальності сертифікованого інженера-землевпорядника ОСОБА_1 (кваліфікаційний сертифікат № 012976 від 26.12.2016) за грубі та систематичні порушення статті 9 Закону України «Про державну експертизу землевпорядної документації», п.110 Порядку ведення Державного земельного кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.10.2012 № 1051.
18.05.2021 ПП «Геолайф» звернулось до голови Кваліфікаційної комісії Держгеокадастру із запереченнями №31, у яких посилалось на те, що обставини, викладені Головним управлінням Держгеокадастру у Дніпропетровській області, не відповідають дійсності та не містять фактів, які вказують на грубе порушення сертифікованими інженерами-землевпорядниками, працюючими у складі ПП «Геолайф», вимог положень нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, стандартів, норм і правил у сфері землеустрою.
В протоколі засідання комісії від 30.04.2021 №4 також зазначено, що основними зауваженнями при проведенні державної експертизи були наступні порушення:
- матеріали землевпорядного проектування не відповідають вимогам ст. 181, ст. 182 Земельного кодексу України та не відображають розташування земельної ділянки відносно: прибережної захисної смуги навколо водного об`єкту, відповідно до вимог ст. 59-61 Земельного кодексу України, відсутня інформація щодо необхідності встановлення водоохоронного обмеження; межі населеного пункту, позначеної з урахуванням відповідної документації та норм ст. 32, 33 Закону України «Про землеустрій»; санітарно-захисної зони навколо об`єкта (господарський двір), не висвітлено врахування норм ст. 111, ст. 114 Земельного кодексу України; матеріали землевпорядного проектування не враховують норми ст. 791 Земельного кодексу України; не обґрунтовано застосоване землевпорядне проектування в частині поділу ділянки, за рахунок якої здійснюється відведення, конфігурації залишку, схема поділу сформованої ділянки не відображає лінійних промірів та площ всіх ділянок;
- графічні матеріали проекту землеустрою не відображають межі угідь, усіх елементів картографічної основи, об`єктів місцевості та інженерної інфраструктури, шляхів проходу, проїзду до ділянок, склад угідь земельної ділянки не враховує вид обмеження (сервітут) у використанні земельної ділянки;
- інформація зазначена в пунктах 6.4 та 7 висновку про розгляд документації із землеустрою не відповідає матеріалам проекту;
- матеріали перенесення меж земельної ділянки в натуру (на місцевість) не враховують п. 3.4, 3.9, 3.10 та абзацу першого п. 3.8 Інструкції про встановлення (відновлення) меж земельних ділянок в натурі (на місцевості) та їх закріплення межовими знаками, затвердженої наказом Державного комітету України із земельних ресурсів від 18.05.2010 № 376;
За результати розгляду Кваліфікаційна комісія простою більшістю голосів присутніх на її засіданні (за» -13; «проти» - 0; «утримались» - 0) вирішила звернутися з поданням до Держгеокадастру щодо анулювання кваліфікаційного сертифіката інженера-землевпорядника ОСОБА_1 (кваліфікаційний сертифікат від 26.12.2016 №012976).
Кваліфікаційна комісія до Держгеокадастру направила подання від 28.05.2021 №0-255221/0/1-21, в якому просило відповідно до рішення (протокол від 24.05.2021 №4) анулювати кваліфікаційні сертифікати декількох інженерів-землевпорядників, зокрема і сертифікат позивача.
Наказом Держгеокадастру від 28.05.2021 №265 анулювано кваліфікаційні сертифікати інженерів-землевпорядників, зокрема кваліфікаційний сертифікат інженера-землевпорядника ОСОБА_1 .
Листом від 02.06.2021 №31-28-0.232-6473/2-21 Держгеокадастр повідомив позивача про анулювання кваліфікаційного сертифіката інженера-землевпорядника.
Вважаючи протиправними рішення Кваліфікаційної комісії з питань видачі та анулювання кваліфікаційного сертифіката інженера-землевпорядника та інженера-геодезиста державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру в частині внесення подання до Держгеокадастру щодо анулювання кваліфікаційного сертифікату інженера-землевпорядника ОСОБА_1 , яке оформленого у вигляді п. 38 розділу ІІ Протоколу засідання №4 від 24.05.2021, та наказ Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру від 28.05.2021 №265 «Про анулювання кваліфікаційних сертифікатів інженера-землевпорядника» в частині анулювання кваліфікаційного сертифікату інженера-землевпорядника ОСОБА_1 від 26.12.2016 №012976, позивач звернулась до суду з адміністративним позовом.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
За приписами частини 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Згідно з частиною 2 зазначеної статті у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Отже, суд вважає за необхідне зазначити, що під час розгляду спорів щодо оскарження рішень (дій) суб`єктів владних повноважень, суд зобов`язаний незалежно від підстав, наведених у позові, перевіряти оскаржувані рішення (дії) на їх відповідність усім зазначеним вимогам.
Спірні правовідносини регулюються, зокрема, Земельним кодексом України (далі - ЗК України), Законом України «Про землеустрій» від 22.05.2003 № 858-IV (далі - Закон №858-IV).
Статтею 184 ЗК України визначено, що землеустрій передбачає:
а) встановлення (відновлення) на місцевості меж адміністративно-територіальних одиниць, землеволодінь і землекористувань;
б) розробку загальнодержавної і регіональних програм використання та охорони земель;
в) складання схем землеустрою, розроблення техніко-економічних обґрунтувань використання та охорони земель відповідних адміністративно-територіальних одиниць;
г) обґрунтування встановлення меж територій з особливими природоохоронними, рекреаційними і заповідними режимами;
д) складання проектів відведення земельних ділянок;
е) встановлення в натурі (на місцевості) меж земельних ділянок;
ж) складання проектів землеустрою, що забезпечують еколого-економічне обґрунтування сівозмін, упорядкування угідь, а також розроблення заходів щодо охорони земель;
з) розроблення іншої землевпорядної документації, пов`язаної з використанням та охороною земель;
и) здійснення авторського нагляду за реалізацією заходів, передбачених документацією із землеустрою;
і) проведення топографо-геодезичних, картографічних, ґрунтових, геоботанічних та інших обстежень і розвідувань земель.
Землеустрій здійснюється суб`єктами господарювання, що є виконавцями робіт із землеустрою згідно із законом, за рахунок коштів Державного бюджету України, бюджету Автономної Республіки Крим і місцевих бюджетів, а також коштів громадян та юридичних осіб. Землеустрій здійснюється відповідно до закону (стаття 185 ЗК України).
Погодження і затвердження документації із землеустрою регламентовано статтею 186 ЗК України.
Закон №858-IV визначає правові та організаційні основи діяльності у сфері землеустрою і спрямований на регулювання відносин, які виникають між органами державної влади, органами місцевого самоврядування, юридичними та фізичними особами із забезпечення сталого розвитку землекористування.
Пунктом «г» частини першої статті 14 Закону № 858-IV передбачено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, у сфері землеустрою, належать здійснення сертифікації інженерів-землевпорядників, утворення Кваліфікаційної комісії та ведення Державних реєстрів сертифікованих інженерів-землевпорядників та інженерів-геодезистів.
Згідно із частиною першою статті 25 Закону № 858-IV документація із землеустрою розробляється у вигляді схеми, проекту, робочого проекту або технічної документації.
Відповідно до частини четвертої статті 25 Закону № 858-IV відповідність документації із землеустрою положенням нормативно-технічних документів, державних стандартів, норм і правил у сфері землеустрою засвідчується:
у паперовій формі - підписом та особистою печаткою сертифікованого інженера-землевпорядника, який відповідає за якість робіт із землеустрою;
в електронній формі - електронним цифровим підписом сертифікованого інженера-землевпорядника, який відповідає за якість робіт із землеустрою, згідно із законодавством про використання електронного цифрового підпису.
Державний контроль за проведенням землеустрою, виконанням запроектованих заходів із землеустрою і дотриманням вимог, встановлених цим Законом, законами України та іншими нормативно-правовими актами при розробці документації із землеустрою, здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі, центральними органами виконавчої влади, які здійснюють державний контроль за використанням та охороною земель відповідно до повноважень, визначених законом (стаття 60 Закону № 858-IV).
Відповідно до статті 61-1 Закону № 858-IV державний нагляд у сфері землеустрою здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до підстав, визначених Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».
Під час здійснення заходів державного нагляду виконавців робіт із землеустрою центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, перевіряє дотримання сертифікованим інженером-землевпорядником вимог положень законів, інших нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, стандартів, норм і правил у сфері землеустрою.
За наявності підстав для анулювання чи зупинення дії кваліфікаційного сертифіката інженера-землевпорядника акт перевірки є обов`язковим для розгляду на засіданні Кваліфікаційної комісії. За результатами розгляду акта Кваліфікаційна комісія направляє подання центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, про анулювання чи зупинення дії кваліфікаційного сертифіката інженера-землевпорядника.
На підставі подання Кваліфікаційної комісії про анулювання чи зупинення дії кваліфікаційного сертифіката центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, приймає рішення про анулювання чи зупинення дії кваліфікаційного сертифіката та повідомляє інженера-землевпорядника письмово у двотижневий строк після надходження відповідного протоколу засідання Кваліфікаційної комісії.
Частиною третьою статті 66 Закону № 858-IV встановлено, що відповідальними особами за якість робіт із землеустрою можуть бути лише сертифіковані інженери-землевпорядники.
Відповідно до частин дев`ятнадцятої - двадцять першої статті 66 Закону № 858-IV кваліфікаційний сертифікат інженера-землевпорядника анулюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин: а) за зверненням сертифікованого інженера-землевпорядника; б) у разі набрання законної сили рішенням суду про обмеження дієздатності особи (інженера-землевпорядника), визнання її недієздатною, безвісно відсутньою; в) за поданням Кваліфікаційної комісії в разі встановлення факту порушення інженером-землевпорядником законодавства у сфері землеустрою відповідно до статті 68 цього Закону; г) на підставі свідоцтва про смерть.
Кваліфікаційний сертифікат інженера-землевпорядника може бути також анульований за рішенням суду.
Рішення про зупинення дії чи анулювання кваліфікаційного сертифіката інженера-землевпорядника може бути оскаржено до суду.

Статтею 68 Закону № 858-IV передбачено, що особи, винні у порушенні законодавства у сфері землеустрою, несуть відповідальність згідно із законом.

Кваліфікаційна комісія за результатами розгляду письмових звернень заінтересованих осіб, замовників документації із землеустрою, органів державної влади та місцевого самоврядування, саморегулівних організацій у сфері землеустрою робить подання центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, про позбавлення сертифікованого інженера-землевпорядника кваліфікаційного сертифіката (його анулювання) з таких підстав: грубе порушення сертифікованим інженером-землевпорядником вимог положень нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, стандартів, норм і правил у сфері землеустрою; рішення суду за фактами неякісного проведення землеустрою сертифікованим інженером-землевпорядником; наявність у сертифікованого інженера-землевпорядника непогашеної судимості за корисливі злочини; з`ясування факту неправомірної видачі кваліфікаційного сертифіката.

На підставі подання Кваліфікаційної комісії про позбавлення сертифікованого інженера-землевпорядника кваліфікаційного сертифіката центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, приймає відповідне рішення та повідомляє його письмово у двотижневий строк після надходження відповідного протоколу засідання Кваліфікаційної комісії.

Рішення про позбавлення сертифікованого інженера-землевпорядника кваліфікаційного сертифіката може бути оскаржено в судовому порядку.

Системний аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що законодавець наділив Держгеокадастр повноваженнями здійснювати державний нагляд у сфері землеустрою та приймати рішення про анулювання кваліфікаційного сертифіката на підставі відповідного подання Кваліфікаційної комісії Держгеокадастру. Кваліфікаційна комісія Держгеокадастру, в свою чергу, формує таке подання за наслідками розгляду відповідних звернень заінтересованих осіб, а також актів Держгеокадастру, які фіксують порушення сертифікованими інженерами-землевпорядниками положень нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, стандартів, норм і правил у сфері землеустрою.

Суд зауважує, що законодавець розмежував два окремі випадки внесення подання про позбавлення (анулювання) кваліфікаційного сертифіката інженера-землевпорядника, а саме: за наслідком розгляду актів, складених за результатами здійснених заходів державного нагляду центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин (стаття 61-1 Закону № 858-IV); за результатами розгляду письмових звернень заінтересованих осіб, замовників документації із землеустрою, органів державної влади та місцевого самоврядування, саморегулівних організацій у сфері землеустрою (стаття 68 Закону № 858-IV).

Слід наголосити, що законодавством не встановлено заборони для центрального органу виконавчої влади, який реалізує державну політику у сфері землеустрою, на звернення до Кваліфікаційної комісії саме як до органу державної влади у порядку статті 68 Закону №858-IV, як і не встановлено статтею 61-1 цього Закону імперативного припису щодо здійснення останнім державного нагляду виключно шляхом проведення планових та позапланових заходів.

Аналогічний висновок у подібних правовідносинах викладений у постановах Верховного Суду від 19.12.2019 у справі № 806/290/16, від 05.03.2019 у справі №814/1049/18, від 23.01.2020 у справах № 804/5700/16 та № 821/1216/17, від 30.01.2020 у справі №806/3290/17, від 30.03.2020 у справі № 140/2220/18, від 26.05.2020 у справі №820/429/17.

В даних спірних правовідносинах, питання про позбавлення позивача сертифікату інженера-землевпорядника розглядалось на підставі письмового звернення Головного управління Держгеокадастру в Дніпропетровській області.

Крім того, судом встановлено, що Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області листом від 30.04.2021 № 21-4-0.9-3656/2-21 направило до Кваліфікаційної комісії інформацію щодо порушення сертифікованими інженерами-землевпорядниками, які працюють у складі ПП «Геолайф» ОСОБА_1 та ОСОБА_2 вимог положень нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, стандартів, норм і правил у сфері землеустрою. Вказаний лист став основою для прийняття протокольного рішення (п.38 протоколу від 24.05.2021 №4) про складання та направлення Кваліфікаційною комісією Держгеокадастру на адресу Держгеокадастру подання від 28.05.2021 №0-255221/0/1-21 про анулювання кваліфікаційного сертифікату позивача, що стало підставою для анулювання зазначеного кваліфікаційного сертифікату ОСОБА_1 (кваліфікаційний сертифікат № 012976 від 26.12.2016) наказом Держгеокадастру від 28.05.2021 №265.

Суд зазначає, що будь-яке рішення чи дії суб`єкта владних повноважень має бути законними та обґрунтованими, прийнятими чи вчиненими в межах наданих повноважень, містити конкретні об`єктивні факти, на підставі яких його ухвалено або вчинено, а суд, відповідно до частини другої статті 2 КАС України перевіряючи оспорюване рішення та наказ на відповідність наведеним у статті 2 КАС України критеріям.

Так, згідно із статтею 28 Закону №858-IV розробники документації із землеустрою мають право: а) виконувати роботи із складання документації із землеустрою; б) погоджувати із замовником наукові, технічні, економічні та інші вимоги до документації із землеустрою, строк виконання робіт, їх вартість та порядок оплати; в) вимагати індексації вартості виконаних робіт із землеустрою в порядку, встановленому законом; г) авторства на створену ними документацію із землеустрою; ґ) здійснювати авторський нагляд за реалізацією заходів, передбачених документацією із землеустрою; д) вимагати зупинення робіт, що виконуються з порушенням документації із землеустрою і призводять до нецільового використання земель та їх псування; е) вносити пропозиції щодо оновлення застарілої або розробки нової документації із землеустрою.

Розробники документації із землеустрою зобов`язані: а) дотримуватися законодавства України, що регулює земельні відносини, а також державних стандартів, норм і правил при здійсненні землеустрою; б) інформувати зацікавлених осіб про здійснення землеустрою; в) виконувати всі умови договору; г) виконувати роботи із складання документації із землеустрою у строк, передбачений договором. Максимальний строк складання документації із землеустрою не повинен перевищувати шести місяців з моменту укладення договору.

Розробники документації із землеустрою несуть відповідно до закону відповідальність за достовірність, якість і безпеку заходів, передбачених цією документацією.

У разі невиконання або неналежного виконання умов договору при здійсненні землеустрою, розробники документації із землеустрою несуть відповідальність, передбачену договором і законом.

При цьому, Закон №858-IV не дає визначення грубого порушення суб`єктом господарювання або ж інженером-землевпорядником вимог нормативно-правових актів.

Поняття «грубе порушення суб`єктом господарювання або ж інженером-землевпорядником вимог нормативно-правових актів», яке застосоване законодавцем у статті 68 Закону №858-IV має оціночний характер, а тому для з`ясування характеру порушення слід досліджувати допущене порушення у сукупності з урахуванням усіх обставин та попередніх проступків. У кожному конкретному випадку воно повинно встановлюватися, виходячи з об`єктивних та суб`єктивних ознак вчиненого діяння.

Визнання порушення нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, стандартів, норм і правил у сфері землеустрою грубим залежить від оцінки таких критеріїв кожний з яких має самостійне значення: характеру порушення; категорії виконавця; об`єктивних ознак здійснюваного порушення; суб`єктивних ознак здійснюваного порушення.

Вказана правова позиція узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, яка викладена в постановах від 18.10.2018 по справі № 808/2685/17, від 06.12.2021 року в адміністративній справі №809/798/16.

Згідно з частиною 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Статтею 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

В ході судового розгляду встановлено, що під час прийняття протокольного рішення Комісією встановлено, що до Головного управління Держгеокадастру в Дніпропетровській області надійшла доповідна записка в.о. начальника міськрайонного управління у Павлоградському, Юр`ївському районах та м. Павлоград, про те, що в результаті службової перевірки було виявлено проекти землеустрою щодо відведення земельних ділянок у власність громадян для ведення особистого селянського господарства на території Богданівської сільської ради Павлоградського району, які розроблено ПП «ГЕОЛАЙФ» з порушенням норм земельного законодавства. Відповідно до ст. 9 Закону України «Про державну експертизу землевпорядної документації» проекти землеустрою підлягають обов`язковій державній експертизі, проте земельні ділянки зареєстровані в Державному земельному кадастрі за кадастровими номерами :01:002:0894, :01:002:0893, :01:002:0892, :01:002:0891, :01:002:0890, :01:002:0885, :01:002:0886, :01:002:0887, :01:002:0888, :01:002:0889 без проведення державної експертизи землевпорядної документації. В запереченнях розробник зазначає, що роботи були виконані та здані замовникам до реєстрації ділянок в кадастрі 15.09.2020. За даними Державного земельного кадастру ці ділянки сформовані в грудні 2020 на підставі саме цих проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок громадянам, розроблені ПП «Геолайф». В результаті аналізу цих проектів встановлено що експертами надано висновки про розгляд документації із землеустрою, у яких в пункті «6.4 належність земельної ділянки до особливо цінних земель» в більшості вказано інформація відсутня. В складових вказаних проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок інформація про ґрунти взагалі відсутня, в запереченнях розробник зазначає що використовував в роботі публічну кадастрову карту, проте такі твердження відсутні в проектах, тобто не підтверджено/ не спростовано інформацію про віднесення Ґрунтів до особливо цінних.

Водночас, що на публічний кадастровій карті наявний розділ «інформація про шари» відповідно до якого «Шар «Ґрунти» - це шар, який містить інформацію про ґрунтовий покрив України. Шар створено шляхом векторизації карти ґрунтів України М 1:200 000 у рамках виконання бюджетної програми 2012 року щодо створення автоматизованої системи Державного земельного кадастру. Шар не містить відомостей Державного земельного кадастру і має інформаційний характер щодо ґрунтового покриву України.» Тобто інформація про ґрунти на публічній кадастровій карті не є відомостями Державного земельного кадастру. Крім того формування цих 10 земельних ділянок здійснювалося шляхом поділу двох раніше сформованих земельних ділянок :01:002:0679 та :01:002:0726. Остання сформована на підставі технічної документації із землеустрою щодо інвентаризації земель сільськогосподарського призначення, в якій наявна інформація шо ґрунти особливо цінні, а також наявний висновок державної експертизи землевпорядної документації від 17.10.2018 № 2932-18. Крім того, за 2020 рік ПП «Геолайф» подано на державну експертизу землевпорядної документації 50 проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок, з яких, 1 було оцінено позитивно та погоджено, 42, направлено на доопрацювання, та 7 оцінено негативно та не погоджено.

При цьому, Комісія дійшла висновку, що основними зауваженнями при проведенні державної експертизи були наступні порушення:

- матеріали землевпорядного проектування не відповідають вимогам ст. 181, ст. 182 Земельного кодексу України та не відображають розташування земельної ділянки відносно: прибережної захисної смуги навколо водного об`єкту, відповідно до вимог ст. 59-61 Земельного кодексу України, відсутня інформація щодо необхідності встановлення водоохоронного обмеження; межі населеного пункту, позначеної з урахуванням відповідної документації та норм ст. 32,33 Закону України «Про землеустрій»; санітарно-захисної зони навколо об`єкта (господарський двір), не висвітлено врахування норм ст. 111, ст. 114 Земельного кодексу України; матеріали землевпорядного проектування не враховують норми ст. 791 Земельного кодексу України; не обґрунтовано застосоване землевпорядне проектування в частині поділу ділянки, за рахунок якої здійснюється відведення, конфігурації залишку, схема поділу сформованої ділянки не відображає лінійних, промірів та площ всіх ділянок;

- графічні матеріали проекту землеустрою не відображають межі угідь, усіх елементів картографічної основи, об`єктів місцевості та інженерної інфраструктури, шляхів проходу, проїзду до ділянок, склад угідь земельної ділянки не враховує вид обмеження (сервітут) у використанні земельної ділянки;

- інформація зазначена в пунктах 6.4 та 7 висновку про розгляд документації із землеустрою не відповідає матеріалам проекту;

- матеріали перенесення меж земельної ділянки в натуру (на місцевість) не враховують п. 3.4, 3.9, 3.10 та абзацу першого п. 3.8 Інструкції про встановлення (відновлення) меж земельних ділянок в натурі (на місцевості) та їх закріплення межовими знаками, затвердженої наказом Державного комітету України із земельних ресурсів від 18.05.2010 № 376; Розробник в запереченні вказує що їм не відомо про наявність негативних висновків, та їх не отримували. Таким чином, проекти землеустрою щодо відведення земельних ділянок, які стали підставою для формування земельних ділянок :01:002:0894, :01:002:0893, :01:002:0892, :01:002:0890, :01:002:0887, розроблені ПП «Геолайф» розроблені з порушенням вимог частини 19 статті 186 Земельного кодексу України, статей 9, 30 Закону України «Про державну експертизу землевпорядної документації», статті 28 Закону України «Про землеустрій».

Суд також звертає увагу, що ані запереченнями ПП «Геолайф» від 18.05.2021 №31, ані доводами позивача, наведеними в адміністративному позові, не спростовується вчинення ОСОБА_5 вказаних порушень.

Таким чином, суд приходить до висновку, що відповідачі правомірно дійшли висновків про грубе порушення позивачем, як інженером-землевпорядником вимог нормативно-правових актів, що стало підставою для анулювання кваліфікаційного сертифікату інженера-землевпорядника.

Крім того, щодо посилань відповідача на те, що рішення Кваліфікаційної комісії Державної служби України викладене у формі протоколу щодо внесення подання стосовно анулювання кваліфікаційного сертифікати інженера-землевпорядника Позивача, не є рішенням суб`єкта владних повноважень у розумінні КАС України, суд звертає увагу на таке.

Оскаржуване рішення Кваліфікаційної комісії Державної служби України (п.38 протоколу від 30.04.2021 №4) само по собі, без прийняття відповідного наказу Дергеокадастром, не створює для позивача правових наслідків. Прийняття рішення Кваліфікаційною комісією про направлення подання для анулювання сертифікату інженера - землевпорядника є лише проміжним етапом відповідної процедури, яка в даному випадку вже завершена.

Отже, у разі якщо за результатом розгляду подання Кваліфікаційної комісії був прийнятий Держгеокадастром наказ про анулювання сертифікату інженера - землевпорядника, то рішення Кваліфікаційної комісії про направлення такого подання як акт індивідуальної дії реалізовано його застосуванням, а тому його оскарження не є належним та ефективним способом захисту права особи, оскільки скасування такого рішення не може призвести до відновлення порушеного права.

При цьому, правомірність висновків Кваліфікаційної комісії, що стали підставою для прийняття рішення про направлення подання для анулювання сертифікату інженера - землевпорядника є предметом дослідження у справі за позовом про визнання протиправним та скасування наказу Держгеокадастром, що прийнятий на підставі такого подання.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що відповідачі під час прийняття оскаржуваних рішень діяли на підставі, в межах та у спосіб, визначений чинним законодавством України.

За приписами частини 1 статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до положень статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно з частинами 1 та 4 статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Відповідно до приписів статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Частиною 1 статті 77 КАС України закріплено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Аналогічна позиція стосовно обов`язку доказування була висловлена Європейським судом з прав людини у пункті 36 справи Суомінен проти Фінляндії (Suominen v. Finland) від 01 липня 2003 року №37801/97, в якому він зазначив, що хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (рішення).

Із заявлених позовних вимог, на підставі системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Відповідно до частини 1 статті 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Оскільки в задоволенні позовних вимог позивача відмовлено, то судові витрати відповідно до статті 139 КАС України не підлягають розподілу.

Керуючись статтями 9, 73-77, 139, 241-246, 255, 295 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до відповідача 1: Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру (місцезнаходження: 03151, м. Київ, вул. Народного Ополчення, 3; ), до відповідача 2: Кваліфікаційної комісії з питань видачі та анулювання кваліфікаційного сертифіката інженера-землевпорядника та інженера-геодезиста державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру (місцезнаходження: 03151, м. Київ, вул. Народного Ополчення, 3; код ЄДРПОУ - відсутній), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів, Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області (місцезнаходження: 49006, м. Дніпро, вул. Філософська, 39-А; ) про визнання протиправним та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Відповідно до статті 255 КАС України рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно з частиною 1 статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

На підставі положень статті 297 КАС України апеляційна скарга подається безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду.

Суддя І.В. Юхно