Справа № 140/15080/21
Суддя: Ковальчук Володимир Дмитрович
Дата ухвалення: 2022-03-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 березня 2022 року ЛуцькСправа № 140/15080/21

Волинський окружний адміністративний суд у складі судді Ковальчука В.Д, розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Нововолинської міської ради, Відділу державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Нововолинської міської ради про визнання протиправними та скасування припису та постанови, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася з позовом до Виконавчого комітету Нововолинської міської ради, Відділу державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Нововолинської міської ради (далі - Відділ ДАБК виконкому Нововолинської міської ради) про визнання протиправними та скасування припису від 16 листопада 2021 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, постанови від 22 листопада 2021 року №35 по справі про адміністративне правопорушення та закриття справи про адміністративне правопорушення.

В обґрунтування позову позивач зазначила, що відповідачем проведено позапланову перевірку дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті будівництва "Реконструкція вбудованих приміщень на АДРЕСА_1 " зі складанням 16 листопада 2021 року за результатами перевірки акта перевірки №44 та протоколу про адміністративне правопорушення. За висновком перевірки на зазначеному об`єкті будівництва ОСОБА_1 здійснила реконструкцію вбудованих приміщень з втручанням в огороджувальні та несучі конструкції, а саме: проведений демонтаж віконного отвору, розібрано частину стіни під віконним отвором, на місці віконного отвору встановлено вхідні двері. Реконструкція вбудованого приміщення здійснюється без документів, що надають право на виконання будівельних робіт (замовником не було подано повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу ДАБК), без належно розробленої та затвердженої проектної документації. Даний об`єкт належить до об`єктів з середніми наслідками - СС1.

Приписом від 16 листопада 2021 року позивача зобов`язано усунути виявлені порушення відповідно до вимог чинного законодавства, будівельних норм, стандартів і правил до 16.012022.

16 листопада 2021 року посадовою особою Відділу ДАБК виконкому Нововолинської міської ради винесено протокол про адміністративне правопорушення, яким встановлено вищезазначені порушення вимог будівельного законодавства, за що передбачена відповідальність відповідно до частин 1, 5 статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП).

Постановою від 22 листопада 2021 року №35, винесеною начальником Відділу ДАБК виконкому Нововолинської міської ради Гальчиком С.М., позивача визнано винною у вчиненні адміністративних правопорушень, відповідальність за які передбачені частинами 1, 5 статті 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 8500,00 грн.

ОСОБА_1 вважає постанову від 22 листопада 2021 року протиправною, оскільки щодо неї складено один протокол про адміністративне правопорушення від 16 листопада 2021 року за частинами 1, 5 статті 96 КУпАП, якими визначено два самостійні порушення вимог законодавства щодо містобудівної діяльності, що є порушенням вимог статті 256 КУпАП. Крім того, відповідачем не було встановлено часу вчинення адміністративного порушення, тому неможливо встановити, чи мав право суб`єкт владних повноважень розпочати провадження у справі та чи не підлягало воно закриттю. Оскільки право власності на об`єкт нежитлової нерухомості було зареєстровано 23 жовтня 2020 року, тому на даннй момент сплили строку накладення адміністративного стягнення.

На думку позивача, вона не є суб`єктом містобудування, тобто особою, який будує або збудував об`єкт будівництва, вона не здійснювала реконструкцію квартири, тому вона не може бути притягнута до відповідальності за порушення у сфері містобудівної діяльності, а також не може бути особою, якій може бути видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. Відповідно до висновку від 15 жовтня 2020 року №506, виданого Товариством з обмеженою відповідальністю "Арт Буд Проект" (далі - ТзОВ "Арт Буд Проект"), квартира №11 переобладнана під продуктовий магазин (без порушення капітальних несучих стін, несучих конструкцій, опор. балок). При цьому, загальну площу було збільшено на 0,8 кв. м. Згідно п. 3.2 Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна, затвердженої наказом Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України №127 від 24 травня 2001 року, не відноситься до самочинного: для господарських та виробничих будівель (приміщень): «улаштування чи закриття дверних (віконних) прорізів у внутрішніх не капітальних стінах, збільшення або зменшення житлової або допоміжної площі за рахунок демонтування або влаштування перегородок (без порушення капітальних несучих стін, несучих конструкцій, опор, балок), комор, утеплення та оздоблення стін». А тому вважає, що продуктовий магазин не підлягає узаконенню та додатковому введенню в експлуатацію.

Поряд з тим, у приписі не вказано, які саме заходи необхідно вчинити ОСОБА_1 для усунення виявлених порушень у відповідності до вимог чинного законодавства.

З наведених підстав позивач просить позов задовольнити.

Ухвалою судді від 10 грудня 2021 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та її розгляд призначено за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін відповідно до статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Відповідач у відзиві на позов його вимоги заперечив. В обґрунтування цієї позиції вказав, що позаплановий захід відбувся у присутності ОСОБА_1 , якій було пред`явлено службове посвідчення та надано копію направлення для проведення позапланової перевірки. Крім того, позивачем були особисто надані необхідні копії документів для проведення перевірки та допущено посадову особу на об`єкт будівництва. Актом перевірки від 16 листопада 2021 року №44 зафіксовано, що забудовник на об`єкті будівництва, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , здійснює реконструкцію вбудованих приміщень квартири з втручанням в огороджувальні та несучі конструкції, а саме проводить демонтаж віконного отвору, розбирає частину стіни під віконним отвором та встановлює вхідні двері. При цьому, реконструкція квартири здійснена без документів, що надають право на виконання будівельних робіт, без належно розробленої та затвердженої проектної документації, що є порушенням вимог статей 26, 31, 34, 36 Закону України від 17 лютого 2011 року №3038-VI "Про регулювання містобудівної діяльності" (далі - Закон №3038-VI), Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466 "Деякі питання виконання підготовчих та будівельних робіт" (далі - Порядок №466). Відповідальність за вчинені правопорушення передбачена частинами першою, п`ятою статті 96 КУпАП.

На підставі акта перевірки 16 листопада 2021 року видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та складено протокол про адміністративне правопорушення, в якому одночасно зазначено про місце і час розгляду справи. Примірники акта перевірки, припису та протоколу про адміністративне правопорушення підписані ОСОБА_1 та їй вручені, про що свідчать її власноручні підписи на відповідних документах

На думку відповідача, перевірка проведена з дотриманням вимог чинного законодавства, а прийняті за її результатами припис від 16 листопада 2021 року та постанова по справі про адміністративне правопорушення від 22 листопада 2021 року №35, якою на ОСОБА_1 накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в мінімальному розмірі санкцій (ураховуючи особу правопорушника, його майновий стан і характер правопорушення), є похідними від виявленого факту самого порушення. При цьому, згідно зі статтею 36 КУпАП якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. Відповідач вважає безпідставним посилання позивача на застосування Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06 квітня 1995 року №244, яким визначено процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", оскільки при винесенні постанови по справі про адміністративне правопорушення розгляд справи здійснювався згідно з вимогами КУпАП.

Відповідач зауважив, що перевірка на об`єкті проводилася у період з 11 листопада по 16 листопада 2021 року. У цей час на об`єкті будівництва виконувались будівельні роботи, що зафіксовано фотознімками. Отже, позапланова перевірка була здійснена під час виконання будівельних робіт. Оскільки правопорушення було виявлено під час проведення позапланової перевірки в період з 11 листопада по 16 листопада 2021 року, а постанова по справі про адміністративне правопорушення №35 складена 22 листопада 2021, тому оскаржувана постанова винесена в межах строків, визначених чинним законодавством.

За даними Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва відсутні відомості про документ, що дає право на виконання будівельних робіт з реконструкції приміщень на АДРЕСА_1 . Таким чином, позапланова перевірка фактично здійснювалась на об`єкті будівництва, який кваліфіковано як самочинний. Позивачем не були надані жодні дозвільні документи на вищевказаний об`єкт, а висновок ТзОВ "Арт Буд Проект" від 15.10.2020 року №506 не відповідає Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна, затвердженої наказом Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України від 24 травня 2001 року №127 (у редакції наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 26 липня 2018 року №186).

З наведених підстав відповідач просив у задоволенні позову відмовити повністю. Крім того, у клопотанні просив розгляд справи здійснювати у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Інші заяви по суті справи від сторін не надходили.

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 22 березня 2022 року у задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін відмовлено.

Перевіривши доводи сторін у заявах по суті справи, дослідивши письмові докази, суд встановив такі обставини.

Відповідно до договору купівлі-продажу квартири від 28 лютого 2020 року №170, укладеного між ОСОБА_2 , ОСОБА_3 (продавці) та ОСОБА_1 (покупець), остання придбала квартиру АДРЕСА_2 , що має загальну площу 45,5 кв.м та житлову 26,0 кв.м.

У свою чергу відповідно до витягу з рішення виконавчого комітету Благодатної селищної ради від 05 травня 2018 року №1 "Про переведення житлових приміщень у нежитлові під розміщення об`єктів невиробничої сфери" дозволено ОСОБА_1 , як виняток, перевести житлові приміщення квартири АДРЕСА_2 , що належать їй на праві власності на підставі договору купівлі-продажу квартири від 28.02.2020, шляхом розробки проекту та проведення реконструкції вказаних вбудованих приміщень під продуктовий магазин.

Відділом ДАБК виконавчого комітету Нововолинської міської ради на підставі наказу від 11 листопада 2021 року №37 та направлення від 11 листопада 2021 року № 44 проведено позапланову перевірку дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: "Реконструкція вбудованих приміщень на АДРЕСА_1 ".

За наслідками перевірки складено акт від 16 листопада 2021 року №44, яким встановлено порушення вимог законодавства, а саме статей 26, 31, 34, 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", постанови Кабінету Міністрів України № 466 від 13 квітня 2011 року "Деякі питання виконання підготовчих та будівельних робіт". Зокрема, ОСОБА_1 на об`єкті будівництва, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 здійснює реконструкцію вбудованих приміщень з втручанням в огороджувальні та несучі конструкції, а саме: проведений демонтаж віконного отвору, розібрано частину стіни під віконним отвором, на місці віконного отвору встановлено вхідні двері. Реконструкція вбудованого приміщення здійснюється без документів, що надають право на виконання будівельних робіт (замовником не було подано повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу ДАБК), без належно розробленої та затвердженої проектної документації. Даний об`єкт належить до об`єктів з середніми наслідками - СС1.

16 листопада 2021 року головним спеціалістом відділу ДАБК виконавчого комітету Нововолинської міської ради Кортоусом С.С. видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким ОСОБА_1 зобов`язано усунути виявлені порушення у відповідності до вимог чинного законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил до 16 січня 2022 року, а у разі неможливості усунення порушень вимог чинного законодавства, привести об`єкт до попереднього стану до 16 січня 2022 року. Вказаний припис підписаний ОСОБА_1 16.11.2021 без зауважень.

Одночасно головним спеціалістом відділу ДАБК виконавчого комітету Нововолинської міської ради Кортоусом С.С. 16 листопада 2021 року складено протокол про правопорушення, яким встановлено порушення ОСОБА_1 частин 1, 5 статті 96 КУпАП. В протоколі зазначено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться о 10:00 год 22 листопада 2021 року. Вказаний протокол підписаний ОСОБА_1 без пояснень та зауважень.

За результатами розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності (акта позапланової перевірки та протоколу про адміністративне правопорушення від 16 листопада 2021 року), 22 листопада 2021 року начальником відділу ДАБК виконавчого комітету Нововолинської міської ради Гальчиком С.М. винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення №35, якою до ОСОБА_1 у зв`язку із порушеннями вимог статей 26, 31, 34, 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", постанови Кабінету Міністрів України № 466 від 13 квітня 2011 року "Деякі питання виконання підготовчих та будівельних робіт", визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частинами 1, 5 статті 96 КУпАП, та застосовано стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8500,00 грн.

Вважаючи припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, постанову по справі про адміністративне правопорушення протиправними, позивач звернулася до суду з цим позовом.

При вирішенні спору суд керується такими нормативно-правовими актами.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначає Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17 лютого 2011 року № 3038-VІ (далі - Закон №3038-VI).

Згідно з частиною першою статті 41 Закону №3038-VІ державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної, діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Частиною третьою статті 6 Закону №3038-VІ визначені органи державного архітектурно-будівельного контролю, до яких зокрема належать виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Функції державного архітектурно-будівельного контролю на території міста Нововолинська здійснюються відділом ДАБК виконавчого комітету Нововолинської міської ради.

Відповідно до статті 41 Закону №3038-VI постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 було затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (далі - Порядок №553).

Пунктом 5 Порядку №553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю (пункт 7 Порядку №553).

За правилами пункту 9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Частиною третьою статті 41 №3038-VI визначено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт у випадках, визначених цим Законом.

Аналогічні положення містить пункт 11 Порядку №553.

Крім того, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки (пункт 10 частини третьої статті 41 Закону №3038-VI, підпункт 11 пункту 11 Порядку №533).

У свою чергу, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки (пункт 13 Порядку №533).

Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали, зокрема через електронний кабінет, з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (пункт 14 Порядку №533).

Відповідно до пункту 16 цього Порядку за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Згідно з пунктом 17 Порядку №553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт. У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Пунктом 18 Порядку №553 передбачено, що керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб`єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку (пункт 19 Порядку №553).

Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (пункт 20 Порядку №553).

З аналізу наведених вище норм слідує, що законодавчому рівні встановлено алгоритм дій щодо проведення заходів державного архітектурно-будівельного контролю у сфері містобудівної діяльності. Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється перевірка, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та за його наслідками отримувати акт перевірки, припис, надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки. При цьому в акті фіксуються порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності у разі їх виявлення. На підставі акту складаються обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а також відповідні протоколи, які у встановлений Порядками №533 строк подаються для винесення постанови про накладення штрафу.

Як слідує з матеріалів справи, позивач була присутня під час проведення перевірки та підписала акт від 16.11.2021 №44, припис від 16.11.2021 та протокол про адміністративне правопорушення без зауважень, що свідчить її підпис у вказаних документах.

Підставою для прийняття оскаржуваного припису від 16 листопада 2021 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил стали висновки акта перевірки від 16 листопада 2021 року №44, тому для вирішення позовних вимог суд вважає необхідним дослідити обґрунтованість таких висновків контролюючого органу.

Відповідно до фактичних обставин, встановлених під час перевірки, ОСОБА_1 на об`єкті будівництва, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , здійснила реконструкцію квартири без документів, що надають право на початок виконання будівельних робіт, без належно розробленої та затвердженої проектної документації. За результатами дослідження об`єкта будівництва виявлено, що був проведений демонтаж віконного отвору, розібрано частину стіни під віконним отвором, на місці віконного отвору встановлено вхідні двері.

За визначеннями, наведеними у пунктах 3.2, 3.21 ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво" (затверджено наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 04 червня 2014 року №163) будівництво - нове будівництво, реконструкція, капітальний ремонт та технічне переоснащення об`єктів будівництва; реконструкція - це перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкту будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників, забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг. Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкту в цілому або його частин (за умови їх автономності).

Відповідно до пункту 2 Порядку №466 будівельні роботи - це роботи з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту.

За висновками акта перевірки, позивачем порушено вимоги статей 26, 31, 34, 36 Закону №3038-VI, Порядку №466.

Суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів (частина друга статті 26 Закону №3038-VI).

Порядок отримання дозвільних документів на проведення реконструкції визначається Законом №3038-VI та Порядку №466.

Частиною першою статті 31 Закону №3038-VI передбачено, що проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Пунктом 1 частини першої статті 34 Закону №3038-VI та пунктом 5 Порядку №466 обумовлено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт (частина перша статті 36 Закону №3038-VI).

В пункті 13 Порядку №466 вказано, що повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 до цього Порядку подається замовником (його уповноваженою особою) особисто або надсилається рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронний кабінет до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю за місцезнаходженням об`єкта не пізніше ніж за один календарний день до початку виконання підготовчих або будівельних робіт. Орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом п`яти робочих днів з дня надходження повідомлення забезпечує внесення інформації, зазначеної у повідомленні, до реєстру згідно з цим Порядком.

Відповідно до частини другої статті 36 Закону №3038-VI забороняється виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Частиною сьомою статті 34 Закону №3038-VI передбачено, що виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.

Верховний Суд у постановах від 29 квітня 2020 року у справі №742/1756/17 та від 15 травня 2020 року у справі №813/1885/16 наголосив на тому, що реконструкцією можуть вважатися будівельні роботи, в результаті яких здійснюється зміна основних техніко-економічних показників об`єкту, забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг. При цьому зазначені зміни та вдосконалення мають бути наслідком зміни геометричних розмірів та/бо функціонального призначення об`єкту будівництва. Відповідно, роботи, якими не змінено площу нежитлового приміщення, його конструкцію та функціональне призначення, не є реконструкцією, а тому не потребують отримання дозвільних документів на їх виконання.

Відповідно до Переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що надають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затвердженого постановою Кабінет Міністрів України від 07 червня 2017 року №406, до таких будівельних робіт належать роботи з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення, а також нежилого будинку, будівлі, споруди, приміщення в них, виконання яких не передбачає втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (СС1), з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками.

Отже, як нове будівництво, так і реконструкцію віднесено до будівельних робіт, які потребують отримання дозвільного документу.

Реконструкція приміщення (колишньої квартири) із зміною функціонального призначення, зміною геометричних параметрів об`єкта (як-от збільшення площі за рахунок прибудови тамбура), втручання в несучі конструкції вимагає отримувати дозвільні документи, а виконання будівельних робіт без дозвільних документів забороняється.

Однак, як вбачається з матеріалів справи, реконструкція приміщення позивачем була здійснена без документів, що надають право на виконання будівельних робіт (не було подано повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю).

Як зазначено вище, рішенням виконавчого комітету Благодатної селищної ради від 05 травня 2018 року №1 "Про переведення житлових приміщень у нежитлові під розміщення об`єктів невиробничої сфери" дозволено ОСОБА_1 , як виняток, перевести житлові приміщення квартири АДРЕСА_2 , що належать їй на праві власності на підставі договору купівлі-продажу квартири від 28.02.2020, шляхом розробки проекту та проведення реконструкції вказаних вбудованих приміщень під продуктовий магазин.

Суд зауважує, що пунктом 2.2 цього рішення замовник зобов`язаний розробити та затвердити у встановленому порядку містобудівну та землевпорядну проектну документацію, а відповідно до пункту 2.6 даного рішення замовник зобов`язаний до початку виконання будівельних робіт подати в інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю декларацію про проведення будівельних робіт.

При цьому, суд вважає безпідставними посилання позивача на висновок ТзОВ "Арт Буд Проект" від 15.10.2020 №506 про технічний стан об`єкта нерухомого майна, у якому на підставі цитування пункту 3.2 Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна, затвердженої наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 24 травня 2001 року №127 (зареєстрована у Міністерстві юстиції України 10 липня 2001 року за №582/5773), зроблено висновок, що продуктовий магазин не підлягає узаконенню та додатковому введенню в експлуатацію.

Суд зауважує, що наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 26 липня 2018 року №186 внесено зміни до вказаної Інструкції, виклавши її у новій редакції (набрала чинності 15 січня 2019 року). Нова редакція Інструкції не містить пункту 3.2 такого змісту, який зазначений у висновку.

Оскільки мала місце зміна цільового призначення приміщень з квартири на нежитлове приміщення, а також розібрання частини стіни під віконним отвором для влаштування дверного прорізу, то проведення будівельних робіт є реконструкцією, що в свою чергу потребує отримання права на виконання будівельних робіт, після закінчення яких об`єкт підлягає введенню в експлуатацію відповідно до Закону №3038-VI. Ці обставини встановлені позаплановою перевіркою з фіксуванням в акті перевірки та фотознімками приміщення.

Документи, які б підтверджували право на виконання будівельних робіт з реконструкції вбудованих приміщень квартири, переведених в нежитлові, під продуктовий магазин, ні відповідачу, ні суду позивач не надав.

При цьому суд вважає безпідставними твердження позивача про те, що у приписі не вказано, які заходи необхідно вчинити ОСОБА_1 для усунення виявлених порушень, оскільки зі змісту припису зрозуміло, що позивачем здійснена реконструкція квартири без документів, що надають право на виконання будівельних робіт (без повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю), без належно розробленої та затвердженої документації. У приписі встановлено строк для приведення дій позивача у відповідність з положеннями законодавства, порушення яких встановлено під час перевірки. При цьому альтернативно визначено, що у разі неможливості усунення цих порушень об`єкт необхідно привести до попереднього стану.

Отже, припис прийнято контролюючим органом у межах своєї компетенції та з його змісту можна чітко встановити зміст цього рішення (зокрема, порушення, які були виявлені) та правові норми, які встановлюють зобов`язання діяти у відповідний спосіб при виконанні будівельних робіт.

Видання відповідачем у зв`язку із виявленими порушеннями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності припису позивачу, який є власником приміщення, відповідає положенням пункту 17 Порядку №553, а тому у задоволенні позовних вимог про визнання протиправним та скасування припису від 16 листопада 2021 року належить відмовити.

Також суд вважає, що відсутні підстави для задоволення позовних вимог в частині визнання протиправною та скасування постанови від 22 листопада 2021 року №35 по справі про адміністративне правопорушення та закриття справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Частинами першою та п`ятою статті 96 КУпАП встановлено, що порушення вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об`єктів чи споруд тягнуть за собою накладення штрафу на громадян від п`ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян та на посадових осіб - від двохсот до трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною четвертою цієї статті, - тягнуть за собою накладення штрафу від п`ятисот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до статті 244-6 КУпАП органи державного архітектурно-будівельного контролю розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва, порушенням законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п`ятої), частини перша та друга статті 188-42).

Частиною першою статті 268 КУпАП передбачено, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до частини першої статті 277 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

Як зазначалося вище, в протоколі про адміністративне правопорушення від 16 листопада 2021 року визначено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться о 10:00 год 22 листопада 2021 року. Вказаний протокол підписаний ОСОБА_1 без пояснень та зауважень, тобто позивач була повідомлена про місце і час розгляду справи про адміністративне правопорушення, однак не скористалась правом надання пояснень щодо виявленого правопорушення. Копію оскаржуваної постанови отримала 24 листопада 2021 року, про що свідчить її підпис на даному документі.

Згідно зі статтею 36 КУпАП, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Посилання позивача на застосування Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 № 244, при винесенні постанови по справі про адміністративне правопорушення, хибне та не відповідає дійсності, тому що в даному випадку Порядок не застосовувався, оскільки постанова виносилась згідно вимог КУпАП. Порядок визначає процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності". Вказаний Закон встановлює відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб`єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Таким чином, постанова про адміністративне правопорушення від 22 листопада 2021 року № 35 про притягнення позивача до встановленої адміністративної відповідальності є похідною від виявленого факту самого порушення і винесена в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Твердження позивача щодо складення відповідачем щодо неї лише одного протоколу про адміністративне правопорушення не є достатньою і самостійною обставиною для визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення, оскільки зазначене не змінює фактичних обставин встановлення таких правопорушень, за які передбачена адміністративна відповідальність. При цьому, встановлені порушення позивачем частин 1, 5 статті 96 КУпАП є взаємопов`язаними порушеннями вимог законодавства щодо містобудівної діяльності, а тому суд не вбачає порушень відповідачем вимог статті 256 КУпАП під час складання протоколу про адміністративне правопорушення.

Відповідно до статті 38 КУпАП адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді).

Правопорушення вчинене ОСОБА_1 є триваючим, оскільки триваюче правопорушення - це проступок, пов`язаний з тривалим, неперервним невиконанням обов`язків, передбачених законом. Триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу.

Правопорушення було виявлено під час проведення позапланової перевірки в період з 11 по 16 листопада 2021 року, що підтверджується матеріалами справи, а постанова по справі про адміністративне правопорушення, якою позивача визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення та накладено адміністративне стягнення винесена 22.11.2021.

Отже, оскаржувана постанова винесена в межах строків, визначених чинним законодавством України.

Крім того, викладені в позові обставини щодо періоду виконання будівельних робіт безпідставні та не відповідають дійсності. Позаплановий захід державного нагляду на на об`єкті: "Реконструкція вбудованих приміщень на АДРЕСА_1 " проводився в період з 11 по 16 листопада 2021 року. Будівельні роботи на об`єкті будівництва виконувались в той самий час, що підтверджується матеріалами фотофіксацїї, які були зроблені під час здійснення заходу державного архітектурно-будівельного контролю.

Отже, позапланова перевірки була здійснена під час виконання будівельних робіт.

Відтак, твердження позивача щодо неможливості визначення часу вчинення адміністративного правопорушення не беруться до уваги судом як безпідставні та спростовуються матеріалами справи.

Відтак, винесена за результатами проведення даної перевірки постанова від 22 листопада 2021 року №35 по справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_1 було визнано винною у вчиненні правопорушення, передбаченого частинами 1, 5 статті 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 8500 грн. є такою, що відповідає вимогам законодавства України. У зв`язку з цим також відсутні підстави для задоволення взаємопов`язаних позовних вимог про закриття справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до частини другої статті 2 КАС України у справах про оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення.

Відповідно до положень частини першої статті 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частин першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, системний аналіз наведених правових норм вказує на те, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень при прийнятті оскаржуваних рішень діяв з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішень та в межах наданих повноважень, з огляду на що позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Керуючись статтями 2, 6, 72-77, 244-246, 255, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Виконавчого комітету Нововолинської міської ради (45400, Волинська область, м. Нововолинськ, пр. Дружби, 27, ), Відділу державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Нововолинської міської ради (45400, Волинська область, м. Нововолинськ, пр. Дружби, 27) про визнання протиправними та скасування припису та постанови, зобов`язання вчинити дії відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Суддя В.Д. Ковальчук