Справа № 580/1255/22
Суддя: Анжеліка БАБИЧ
Дата ухвалення: 2022-03-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

21 березня 2022 року Справа № 580/1255/22

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд одноособово у складі головуючого судді Бабич А.М., розглядаючи в залі суду у порядку спрощеного письмового провадження адміністративну справу за позовом адвоката Корсуна Ю.Ю. від імені ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії,

УСТАНОВИВ:

14.02.2022 у Черкаський окружний адміністративний суд надійшов позов адвоката Корсуна Ю.Ю. ( АДРЕСА_1 ) від імені ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) (далі - позивач) до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області (18000, м.Черкаси, вул.Смілянська, буд.23; ) (далі - відповідач) про:

визнання протиправними дій щодо відмови позивачу у проведенні перерахунку пенсії у розмірі 85% грошового забезпечення підставі довідки від 13.03.2018 №8875;

зобов`язання відповідача провести йому з 01.01.2016 перерахунок та виплату пенсії відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби та деяких інших осіб» на підставі довідки від 13.03.2018 №8875 про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсії для осіб начальницького і рядового складу ОВС у розмірі 85% сум грошового забезпечення без обмеження максимального розміру з урахуванням виплачених сум;

визнання протиправними дій, які полягають у відмові з 01.12.2019 провести без обмеження перерахунок пенсії у розмірі 85% від сум грошового забезпечення, визначеного у довідці від 15.06.2021 №33/44/1-Р-513/08-1637 про розмір грошового забезпечення;

зобов`язання відповідача здійснити позивачу з 01.12.2019 перерахунок та виплату пенсії відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби та деяких інших осіб» на підставі довідки 15.06.2021 №33/44/1-Р-513/08-1637 про розмір грошового забезпечення у розмірі 85% від грошового забезпечення без обмеження максимального розміру з урахуванням виплачених сум.

Додатково просив судові витрати стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

В обґрунтування зазначив, що відповідач всупереч вимог закону зменшив відсоткове значення розміру пенсії та відмовив у її перерахунку та виплаті, виходячи з 85% відповідних сум грошового забезпечення для її обчислення. Стверджує про відсутність строкового обмеження стосовно виплати пенсії у визначеному законодавством розмірі за минулий час. Просив врахувати висновки Верховного суду, викладені у постановах від19.06.2018 у справі №583/2264/17, від 16.10.2019 у справі №240/5401/18, від 12.12.2018 у справі №826/3858/18 та від 14.05.2018 у справі №826/12704/18, від 24.11.2020 у справі №815/460/18, від 19.03.2019 у справі №806/1952/18.

Справу за результатом автоматизованого розподілу передано для розгляду судді ОСОБА_2.

Ухвалою суду від 21.02.2022 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та вирішено здійснювати її розгляд правилами спрощеного письмового провадження відповідно до ст.263 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Відповідач правом надати відзив суду в межах 30 строку для її вирішення не скористався.

Наказом Черкаського окружного адміністративного суду від 09.03.2022 №30-О увільнено суддю ОСОБА_2 від роботи у зв`язку із призовом на військову службу під час мобілізації на особливий період.

Розпорядженням керівника апарату Черкаського окружного адміністративного суду Кочержинського О.В. від 17.03.2022 №19 відповідно до частини 9 статті 31 КАС України призначено повторний автоматизований розподіл адміністративної справи №580/1255/22. У результаті справу передану судді Бабич А.М.

Всі подані сторонами докази долучені судом до матеріалів адміністративної справи.

Дослідивши письмові докази, з`ясовані підстави для залишення без розгляду частини позовних вимог з огляду на таке.

Відповідно до ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з ч.2 ст.122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч.3 вказаної статті Кодексу для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду відповідно до ч.4 ст.122 КАС України встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Суд на виконання ст.242 КАС України врахував висновки Верховного Суду, викладені в постанові Верховний Суд у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних Касаційного адміністративного суду від 31 березня 2021 року у справі №240/12017/19, щодо подібних обставин спору.

Так, за обставин звернення позивача до суду в 2019 році з приводу не здійсненого відповідачем перерахунку пенсії за період з 01.01.2014 до 02.08.2014, про що повідомлено листом від 08.11.2019, Верховний Суд, переглядаючи в касаційному порядку рішення суду першої інстанції про залишення позову без розгляду, надав правовий висновок щодо застосування норм ст.ст.122-123 КАС України та законів України: від 09.07.2003 № 1058-IV «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» (далі - Закон № 1058-IV), від 05.11.1991 №1788-XII «Про пенсійне забезпечення» (далі - Закон №1788-XII), від 28.02.1991 №796-XII «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи» (далі - Закон №796-ХІІ), в якому зазначив:

« 21. … на думку Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав, для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

23. Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду регламентовані статтею 123 КАС України, згідно із частиною третьою якої якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

24. Верховний Суд наголошує на тому, що встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

25. Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою соціальних спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

26. Рішенням Конституційного Суду України від 13.12.2011 №17-рп/2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

27. Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

28. Судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав зазначає, що загальне правило щодо необхідності вчинення особою активних дій з метою призначення, перерахунку, переведення з одного виду пенсії на інший чи з`ясування видів та розміру складових, які враховані при розрахунку пенсії шляхом подання відповідних заяв визначено Законом № 1058-IV (зокрема, статті 44, 45) та Порядком подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування», затвердженим постановою Правління Пенсійного фонду України від 25.11.2005 № 22-1 (далі - Порядок № 22-1).

32. При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття «дізнався» та «повинен був дізнатись».

33. Так, під поняттям «дізнався» необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

34. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.12.2020 у справі № 510/1286/16-а вказала на те, що у спорах, що виникають з органами Пенсійного фонду України, особа може дізнатися, що її права порушені, зокрема, при отриманні від органу Пенсійного фонду України відповіді (листа-відповіді, листа-роз`яснення) на надісланий запит щодо розміру пенсії, нормативно-правових документів (про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність/несвоєчасність її перерахунку), на підставі яких був здійснений саме такий розрахунок.

35. Поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 №340/1019/19).

36. Судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав наголошує на тому, що пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує. Така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про рішення, на підставі якого було здійснено призначення пенсії чи був здійснений її перерахунок, з яких складових вона складається, як обрахована та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок чи розрахунок її складових.

37. Отже, з дня отримання пенсійної виплати особою, якій призначена пенсія вона вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів. Винятком з цього правила є випадок, коли така особа без зайвих зволікань, в розумний строк після отримання пенсійної виплати, демонструючи свою необізнаність щодо видів та розміру складових призначеної (перерахованої) їй пенсії звернулась до пенсійного органу із заявою про надання їй відповідної інформації. В такому випадку особа вважається такою, що дізналась про порушення її прав при отриманні від пенсійного органу відповіді на подану нею заяву.

38. До того ж, як свідчать матеріали справи, звертаючись 18.10.2019 до відповідача із заявою про перерахунок пенсії, позивач вже знав, що у період з 01.01.2014 по 02.08.2014 розмір його пенсії обчислювався та виплачувався відповідачем відповідно до постанови № 1210.

39. Судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав звертає увагу на те, що таке обмеження на законодавчому рівні права звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів відповідними строками узгоджується із принципом «Leges vigilantibus non dormientibus subveniunt», згідно з яким закони допомагають тим, хто пильнує.

40. Щодо посилання позивача в позовній заяві на положення статті 87 Закону № 1788-ХІІ та статті 46 Закону № 1058-IV, то таке є безпідставним, оскільки за змістом наведених норм строк давності не застосовується лише до вимог щодо нарахованих пенсій, в спірних же правовідносинах суми пенсії не були нараховані пенсійним органом.

41. До того ж, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.12.2020 у справі № 510/1286/16-а дійшла висновку, що норми, зокрема статі 87 Закону № 1788-ХІ та статті 46 Закону № 1058-ІV (щодо необмеження будь-яким строком невиплаченої пенсіонерові суми пенсії), підлягають застосуванню у справах за позовами про оскарження бездіяльності, дій та/або рішень суб`єкта владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку пенсійних виплат виключно за наявності таких умов:

1) ці суми мають бути нараховані пенсійним органом;

2) ці суми мають бути не виплаченими саме з вини держави в особі пенсійного органу.

42. З урахуванням наведеного, Судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав зазначає, що реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності посадових осіб відповідача. Позивач, необґрунтовано не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізовувати своє право на звернення до суду в межах строків звернення до суду, нереалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою.

43. З урахуванням наведеного, Судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав вважає за необхідне відступити від висновків, викладених, зокрема у постановах від 29.10.2020 у справі №816/197/18 (касаційне провадження №К/9901/50050/18), від 20.10.2020 у справі №640/14865/16-а (касаційне провадження № К/9901/36805/18), від 25.02.2021 у справі № 822/1928/18 (касаційне провадження № К/9901/1313/18) щодо застосування строку звернення до суду у соціальних спорах, у яких, зокрема зазначено, що при застосуванні строків звернення до адміністративного суду у вказаній категорії справ слід виходити з того, що встановлені процесуальним законом строки та повернення позовної заяви без розгляду на підставі їх пропуску не можуть слугувати меті відмови у захисті порушеного права, легалізації триваючого правопорушення, в першу чергу, з боку держави (постанови Верховного Суду від 29.10.2020 у справі №816/197/18 (касаційне провадження №К/9901/50050/18), від 20.10.2020 у справі №640/14865/16-а (касаційне провадження № К/9901/36805/18), а також про те, що строк звернення позивача до суду у випадку спірних правовідносин розпочав перебіг після отримання позивачем листа-відповіді від органу Пенсійного фонду, а не після отримання пенсії за відповідний період (постанова Верховного Суду від 25.02.2021 у справі № 822/1928/18) та дійшла такого висновку щодо застосування строку звернення до суду, передбаченого статтею 122 КАС України у спорах цієї категорії:

1) для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

2) пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує щомісячно. Відтак, отримання пенсіонером листа від територіального органу Пенсійного фонду України у відповідь на його заяву не змінює момент, з якого така особа повинна була дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли вона почала вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду у разі якщо така особа без зволікань та протягом розумного строку не вчиняла активних дій щодо отримання інформації про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність/несвоєчасність її перерахунку, тощо.

44. Відтак, Судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав погоджується із висновками судів попередніх інстанцій про те, що отримання позивачем листа відповідача від 08.11.2019 у відповідь на його заяву не змінює момент, з якого позивач повинен був дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли позивач почав вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду в даному випадку, оскільки такі дії позивач почав вчиняти більш ніж через 5 років після отримання пенсії за серпень 2014 року.

48. Так, колегія суддів наголошує, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

49. До того ж, Верховний Суд вважає, що чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи. А для цього має бути також виконано умову щодо недопустимості безпідставного поновлення судами пропущеного строку».

З викладених підстав Верховний Суд залишив без змін рішення суду першої інстанції про залишення позовної заяви без розгляду.

Тому суд дійшов висновку, що доводи позивача щодо відсутності строкового обмеження стосовно виплати пенсії у визначеному законодавством розмірі за минулий час є необґрунтованими. Позивач отримуючи після перерахунку пенсію об`єктивно міг дізнатися про порушення своїх прав в частині визначеного відповідачем відсоткового її значення.

Перерахунком від 07.04.2018 в пенсійній справі №N/A8875 позивача підтверджується, що відповідач перерахував його пенсію з 01.01.2016 та визначив відсоткове значення пенсії в розмірі 70% грошового забезпечення.

Листом від 02.10.2020 №2300-0326-8/49461 відповідач на запит адвоката від 23.09.2020 за (вх.№17984/8) повідомив, що пенсію позивачу з 01.01.2016 обчислено в розмірі 70% грошового забезпечення за відповідною посадою згідно з довідкою, наданою ліквідаційною комісією УМВС України в Черкаській області від 13.03.2018 №8875.

Отже, про застосування відсоткового значення при перерахунку пенсії безумовно дізнався під час отримання вказаного листа.

Доказів наявності поважних причин не звернення до суду протягом майже 4 років (з 07.04.2018 - дати перерахунку пенсії позивачу) матеріали справи не містять. Докази таких фактів та аргументи позивача відсутні.

Факт звернення позивача заявою до відповідача щодо відсоткового значення призначеної йому пенсії через 3 роки, а саме 23.07.2021 не змінює відліку строку на звернення до суду та свідчить про необґрунтоване зволікання позивача щодо захисту відповідного права.

Отже, звертаючись до суду позовною заявою 11.02.2022 (штамп відділення Укрпошти на конверті, в якому надійшов позов), позивач пропустив шестимісячний строк на звернення до суду з позовною заявою без поважних причин.

Враховуючи, що Судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав відступила від висновків, викладених, зокрема у постановах від 29.10.2020 у справі №816/197/18 (касаційне провадження №К/9901/50050/18), від 20.10.2020 у справі №640/14865/16-а (касаційне провадження № К/9901/36805/18), від 25.02.2021 у справі № 822/1928/18 (касаційне провадження № К/9901/1313/18) щодо застосування строку звернення до суду у соціальних спорах, не підлягають застосуванню висновки Верховного Суду, на якій посилався позивач у позовній заяві щодо строку звернення до суду.

Згідно з ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ч.3 ст.123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, залишенню без розгляду підлягають позовні вимоги про визнання протиправними дій щодо відмови у проведенні перерахунку пенсії у розмірі 85% грошового забезпечення підставі довідки від 13.03.2018 №8875 та зобов`язання провести з 01.01.2016 перерахунок та виплату пенсії відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби та деяких інших осіб» на підставі довідки від 13.03.2018 №8875 про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсії для осіб начальницького і рядового складу ОВС у розмірі 85% сум грошового забезпечення без обмеження максимального розміру з урахуванням виплачених сум.

Відповідно до ч.5 ст.240 КАС України в ухвалі про залишення позову без розгляду можуть бути вирішені питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

Пунктом 2 ч.1 ст.7 Закону України від 08.07.2011 №3676-VІ «Про судовий збір» (далі - Закон №№3676-VI) визначено, що сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Відповідно до ч.2 вказаної статті Закону №3676-VI у випадках, установлених пунктом 1 частини першої цієї статті, судовий збір повертається в розмірі переплаченої суми, а в інших випадках, установлених частиною першою цієї статті, - повністю.

Оскільки позивач за звернення до адміністративного суду з позовною заявою сплатив судовий збір, що підтверджується квитанцією від 24.01.2022 на суму 1984,80грн, половина вказаної суми коштів підлягає поверненню позивачу з державного бюджету.

Керуючись ст.ст.2-20, 44-45, 122-123, 180-183, 193-205, 240-248, 256, 295 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

1. Залишити без розгляду адміністративний позов адвоката Корсуна Ю.Ю. від імені ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області (18000, м.Черкаси, вул.Смілянська, буд.23; ) в частині позовних вимог про:

визнання протиправними дій щодо відмови у проведенні перерахунку пенсії у розмірі 85% грошового забезпечення підставі довідки від 13.03.2018 №8875;

зобов`язання провести йому з 01.01.2016 перерахунок та виплату пенсії відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби та деяких інших осіб» на підставі довідки від 13.03.2018 №8875 про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсії для осіб начальницького і рядового складу ОВС у розмірі 85% сум грошового забезпечення без обмеження максимального розміру з урахуванням виплачених сум.

2. Повернути з Державного бюджету України ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) 992,40грн (дев`ятсот дев`яносто дві гривні сорок копійок), сплачених за звернення до адміністративного суду з позовною заявою, як судовий збір.

3. Копію ухвали направити сторонам.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом 15 днів.

Суддя Анжеліка БАБИЧ