Справа № 240/27300/21
Суддя: Капинос Оксана Валентинівна
Дата ухвалення: 2022-03-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

21 березня 2022 року м. Житомир справа № 240/27300/21

категорія 112030000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Капинос О.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Житомирського обласного центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат про визнання дій протиправними, стягнення коштів,

встановив:

Позивач звернувся до суду з позовом про визнання протиправними бездіяльність, стягнення грошової допомоги як учаснику бойових дій до 5 травня за 2020 та 2021.

Провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Відповідач надіслав до суду відзив, в якому заявив клопотання про залишення позову без розгляду за 2020 рік, у зв"язку з пропуском строку звернення до суду з позовом.

Вирішуючи питання щодо наявності підстав для залишення позову без розгляду, суд виходить з наступного.

До позову позивач подав заяву про поновлення строків звернення до суду, в якій зазначив, що про порушення своїх прав дізнався з листа відповідача.

Суд зазначає, що наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду регламентовані статтею 123 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), відповідно до частини третьої якої, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. У той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Матеріали справи свідчать, що позивач оскаржує неправомірність розміру нарахування та виплати разової грошової допомоги до 5 травня за 2020 рік.

Суд зазначає, що щорічна разова грошова допомога учаснику бойових дій виплачується у строк до 5 травня відповідного року, проте до суду за захистом своїх прав, зокрема, щодо нарахування та виплати вказаної допомоги за 2020 рік позивач звернувся лише 09.09.2021, тобто з пропуском строку звернення до суду, передбаченого чинним законодавством України.

Так, у постанові Верховного Суду від 06.02.2018 у справі №607/7919/17 суд дійшов висновку, що 30 вересня поточного року - це встановлений законом кінцевий строк, до якого могла бути здійснена виплата вказаної допомоги і до якого позивач міг очікувати на отримання більшої суми, ніж була йому нарахована.

Отже, 30 вересня відповідного року є датою, з якої обраховується строк звернення з позовом до суду за відповідний період. Позивачем цей строк дотриманий не був. Дотримання строку звернення з позовом до суду є однією з умов для реалізації права на звернення з позовом у публічно-правових відносинах.

Той факт, що позивач звернувся до Житомирського обласного центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат із заявою про виплату недоотриманої частини щорічної разової грошової допомоги до 5 травня за 2020 рік та отримав відмову відповідача не змінює часу, з якого він повинен був дізнатись про порушення своїх прав. Зазначена дата свідчить лише про час, коли позивач почав вчиняти активні дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду, а є лише штучно створеною передумовою звернення до суду.

Реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності посадових осіб відповідача. Позивач, необґрунтовано не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізовувати своє право на звернення до суду в межах строків звернення до суду, не реалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 11.11.2021 у справі №260/611/21.

Підсумовуючи викладене, суд констатує, що доводів, які б свідчили про наявність об`єктивно непереборних обставин, пов`язаних з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення дій щодо звернення до суду із заявою за захистом порушеного права протягом установленого законом строку, позивачем не наведено.

У свою чергу, вказані позивачем у заяві підстави для поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із позовною заявою в частині позовних вимог про визнання протиправними дій Житомирського обласного центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат щодо відмови у перерахунку разової щорічної грошової допомоги до 5 травня за 2020 рік є неповажними, тому позовну заяву слід залишити без розгляду.

Керуючись статтями 123, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України,

ухвалив:

Залишити без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до Житомирського обласного центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат про визнання дій протиправними, стягнення коштів в частині позовних вимог за 2020 рік .

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя О.В. Капинос