Справа № 340/11362/21
Суддя: В.В. Науменко
Дата ухвалення: 2022-03-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 березня 2022 року м. Кропивницький Справа № 340/11362/21

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Науменка В.В., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін (у письмовому провадженні) адміністративну справу

за позовом: Фізична особа - підприємець ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 )

до відповідача: Управління Держпраці у Кіровоградській області (, адреса: вул. Дворцова, буд. 24, м. Кропивницький, Кіровоградська область, 25006)

третя особа: Фортечний відділ державної виконавчої служби у місті Кропивницькому Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) (, адреса: вул. Дворцова, буд. 32/29, м. Кропивницький, Кіровоградська область, 25022)

про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач, через уповноваженого представника, звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом, яким просить визнати протиправними та скасувати постанову Управління Держпраці у Кіровоградській області №КР3245/1124/НП/СПТД-ФС від 30.10.2019 року про накладення штрафу у розмірі 417300 грн.

Судом 04.01.2022 винесено ухвалу про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову шляхом зупинення стягнення у виконавчому провадженні № 60828759, яке здійснюється на підставі постанови Управління Держпраці у Кіровоградській області №КР3245/1124/НП/СПТД-ФС від 30.10.2019 року, до набрання законної сили судовим рішенням у справі № 340/11362/21.

Ухвалою суду від 10.01.2022 року відкрито спрощене (письмове) провадження у адміністративній справі без виклику сторін (а.с. 111).

В обґрунтування своєї позиції позивач посилається на те, що 09.11.2021 року позивач дізналась про блокування карткових банківських рахунків у зв`язку із забезпеченням виконавчого провадження. На виконання адвокатського запиту ФОП ОСОБА_1 було надано на ознайомлення 01.12.2021 року виконавче провадження, з якого позивач дізналась про підстави його відкриття. 06.12.2021 року позивачем направлено запит Управлінню Держпраці у Кіровоградській області про витребування копій документів інспекційного відвідування, на підставі яких було винесено постанову Фортечним відділом ДВС від 30.10.2021 року № КР3245/1124/НП/СПТД-ФС про накладення штрафу в сумі 417300 грн.

Зазначає, що у відповідь на адвокатський запит Управлінням Дежпраці у Кіровоградській області 15.12.2021 листом № 16-004-02/168-21 від 14.12.2021 року надано завірені копії документів про проведення відповідно до наказу №1198 та направлення №1198/02.21 від 10.09.2019 року інспекційного відвідування, з яких позивач дізнався, що відповідач, без повідомлення та відома ФОП ОСОБА_1 з 10.09.2019 по 23.09.2019 провів заходи державного нагляду (контролю) у формі інспекційного відвідування відповідно до пункту 5 «Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю» затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 серпня 2019 р. № 823 (далі по тексту - Порядок №823), з питань додержання ФОП ОСОБА_1 законодавства про працю, за результатами якого, інспектором Держпраці Марценюком В.В. складено 16.09.2019 року акт №КР3245/1124/НО/АВ про неможливість проведення інспекційного відвідування з підстав відсутності об`єкта відвідування за місцем знаходження. В акті зазначено, про вручення другого примірника продавцю ОСОБА_2 та щодо витребування пояснень у останнього.

Позивач стверджує, що продавець ОСОБА_2 на підставі заяви про працевлаштування від 11.07.2019 року працювала на той час продавцем в ТОВ «Наша-Н», що знаходиться за адресою Юрія Коваленка, 15, м. Кропивницький, а інспекційне відвідування згідно акту №КР3245/1124/НО/АВ від 16.09.2019 року відбувалось за адресою АДРЕСА_2 та відносно ФОП ОСОБА_1 .

Інспектором, на думку позивача, не перевірено яким саме суб`єктом господарювання здійснюється торгівля в кіоску.

Вказує, що 30.10.2019 відповідач виніс постанову №КР3245/1124/НП/СПТД-ФС про накладення штрафу у розмірі 417300 грн. 00 коп. на ФОП ОСОБА_1 , проте позивач стверджує що не отримував вказану постанову та дізнався про її існування лише після накладення арешту на розрахункові рахунки останнього 09.11.2021 року.

Відповідач ухвалу про відкриття провадження отримав 19.01.2022 (а.с. 119) та 02.02.2022 року надав на адресу суду відзив на позовну заяву, в якому заперечує проти заявленого адміністративного позову та просить відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі (а.с. 120-148). Свою позицію пояснює тим, що оскаржувана постанова про накладення штрафних санкцій прийнята на підставі, в межах повноважень та у спосіб, визначений законодавством.

Зазначає, що 24.04.2019 року до Управління Держпраці у Кіровоградській області надійшло звернення ОСОБА_3 №Х-350 про порушення стосовно неї законодавства про працю, в зв`язку з чим, на виконання наказу Управління «Про проведення інспекційного відвідування» №1198 від 10.09.2019 року та на підставі направлення на проведення інспекційного відвідування від 10.09.2019 року №1198/02.21 державним інспектором відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно-правових актів Марценюком В.В. 10.09.2019 здійснено виїзд до ФОП ОСОБА_1 (за фактичною адресою: АДРЕСА_2 , кіоск « ІНФОРМАЦІЯ_1 »). Того дня роботу у кіоску виконувала продавець ОСОБА_2 , яка згідно усних та письмових пояснень поінформувала, що працює у ФОП ОСОБА_1 з вересня 2018 року. Направлення на проведення інспекційного відвідування та вимога про надання документів від 10.09.2019 року № КР3245/1124/ПД були вручені їй під підпис.

В телефонній розмові 11.09.2019 року ФОП ОСОБА_1 повідомила відповідачеві що підприємницьку діяльність за адресою АДРЕСА_2 не здійснює, відмовляється надавати документи та відношення до кіоску не має. Крім того повідомила що буде звертатись в поліцію з заявою про примушування інспектором Держпраці продавця ОСОБА_4 до написання пояснень.

На вказану у вимозі про надання документів від 10 .09.2019 року № КР3245/1124/ПД дату та час (до 09 год. 00 хв. 16.09.2019 року) документи для перевірки не були надані позивачем. Тому, Управлінням Держпраці було складено акт №КР3245/1124/НО/АВ від 16.09.2019 року про неможливість проведення інспекційного відвідування, який було надіслано позивачеві листом з повідомленням про вручення. 30.09.2019 за результатами розгляду матеріалів, відповідно до Порядку накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженого постановою КМУ від 17 липня 2013 р. № 509 на підставі абзацу 7 частини 2 статті 265 КЗпП України винесно постанову про накладення штрафу на ФОП ОСОБА_1 у розмірі 417300 грн. 00 коп. та направлено позивачеві на юридичну адресу згідно даних Єдиного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань.

Позивач правом подачі відповіді на відзив не скористався.

Дослідивши надані сторонами матеріали та з`ясувавши фактичні обставини справи, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Спірні у цій справі правовідносини урегульовані, зокрема, Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 року№877-V (надалі Закон №877-V), статтею 259 КЗпП України, а також Постановою Кабінету Міністрів України №823 від 21.08.2019 року «Деякі питання здійснення державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю» затверджено Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю (надалі - Порядок №823).

Суд зауважує, що рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 28 квітня 2021 року визнано протиправною та нечинною постанову Кабінету Міністрів України (01008, м. Київ, вул. Грушевського, 12/2) від 21 серпня 2019 року N 823 «Про порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю». Дане судове рішення згідно постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 14 вересня 2021 року набрало законної сили.

За змістом частини 2 статті 265 КАС України нормативно-правовий акт втрачає чинність повністю або в окремій його частині з моменту набрання законної сили відповідним рішенням суду.

Оскільки, рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 28 квітня 2021 року у справі № 640/17424/19 не містить жодних застережень з цього приводу, то постанова КМУ №823 вважається такою, що втратила чинність з дня набрання законної сили цим судовим рішенням, тобто 14.09.2021 року.

Тому, норми вказаного вище акту Уряду України підлягають застосуванню до спірних правовідносин, як такі, що були чинними на момент їх виникнення.

Аналогічний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 17.10.2019 у справі №420/5895/18 та у справі від 10.02.2020 у справі №1.380.2019.000037.

Відповідно до частини 1 статті 259 КЗпП України державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами-підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України 11.02.2015 року №96 затверджено Положення про Державну службу України з питань праці, згідно з яким Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику, зокрема з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення.

Згідно з пунктом 7 цього Положення Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи. На утворені територіальні органи Держпраці може покладати виконання завдань за міжрегіональним принципом.

Преамбулою до Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 року №877-V (надалі - Закон №877-V) визначені правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

За визначенням статті 1 Закону №877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

В свою чергу, за змістом частини 4 статті 2 Закону №877-V заходи контролю здійснюються, зокрема, органами державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації - з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації. Зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону ( частина третя статті 2 Закону №877-V).

Статтею 3 цього ж закону визначені основні принципи державного нагляду (контролю) та встановлено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за принципами: пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності; підконтрольності і підзвітності органу державного нагляду (контролю) відповідним органам державної влади; рівності прав і законних інтересів усіх суб`єктів господарювання; гарантування прав та законних інтересів кожного суб`єкта господарювання; об`єктивності та неупередженості здійснення державного нагляду (контролю), неприпустимості проведення перевірок суб`єктів господарювання за анонімними та іншими безпідставними заявами, а також невідворотності відповідальності осіб за подання таких заяв; здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом; відкритості, прозорості, плановості й системності державного нагляду (контролю); неприпустимості дублювання повноважень органів державного нагляду (контролю) та неприпустимості здійснення заходів державного нагляду (контролю) різними органами державного нагляду (контролю) з одного й того самого питання; невтручання органу державного нагляду (контролю) у діяльність суб`єкта господарювання, якщо вона здійснюється в межах закону; відповідальності органу державного нагляду (контролю) та його посадових осіб за шкоду, заподіяну суб`єкту господарювання внаслідок порушення вимог законодавства, порушення прав та законних інтересів суб`єкта господарювання; дотримання умов міжнародних договорів України; незалежності органів державного нагляду (контролю) від політичних партій та будь-яких інших об`єднань громадян; наявності одного органу державного нагляду (контролю) у складі центрального органу виконавчої влади; презумпції правомірності діяльності суб`єкта господарювання у разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів допускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків суб`єкта господарювання та/або повноважень органу державного нагляду (контролю); орієнтованості державного нагляду (контролю) на запобігання правопорушенням у сфері господарської діяльності; недопущення встановлення планових показників чи будь-якого іншого планування щодо притягнення суб`єктів господарювання до відповідальності та застосування до них санкцій; здійснення державного нагляду (контролю) на основі принципу оцінки ризиків та доцільності.

Крім того, частиною 4 статті 4 Закону №877-V передбачено, що виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.

Підставами для здійснення позапланових заходів згідно частини 1 статті 6 Закону №877-V є, зокрема: звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу. У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом; неподання суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів; доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави; настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.

Суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Строк здійснення позапланового заходу не може перевищувати десяти робочих днів, а щодо суб`єктів малого підприємництва - двох робочих днів.

Разом з тим, відповідно до частини 1 статті 259 КЗпП України, державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Згідно з пунктами 1, 7 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 №96, Державна служба України з питань праці (далі також - Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб. Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.

На виконання частини 1 статті 259 КЗпП України Кабінет Міністрів України постановою від 21 серпня 2019 р. N 823 затвердив Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю (надалі Порядок №823), який визначає процедуру здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (зокрема їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю (далі - об`єкт відвідування).

Як виплаває зі змісту пункту 2 Порядку №823 заходи державного контролю за додержанням законодавства про працю з питань виявлення неоформлених трудових відносин здійснюються у формі інспекційних відвідувань, що проводяться інспекторами праці Держпраці та її територіальних органів.

Абзацом третім статті 1 Закону №877-V визначено, що заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Інспекційне відвідування як форма здійснення заходу державного контролю передбачена Конвенцією Міжнародної організації праці №81 1947 року про інспекцію праці у промисловості й торгівлі та Конвенцією Міжнародної організації праці №129 1969 року про інспекцію праці у сільському господарстві, даними міжнародними актами визначається правомірність факту наявності та проведення такого заходу контролю органами державної влади.

При цьому процедуру здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами та фізичними особами, які використовують найману працю, з урахуванням особливостей вищезазначеними Конвенціями та Законом України «'Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»' визначено Порядком №823, яким передбачено, що заходи державного контролю додержання законодавства про працю здійснюється у формі інспекційних відвідувань.

Частиною 3 статті 6 Закону №877-V визначено, що суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Судом встановлено, що відповідачем направлення на проведення інспекційного відвідування від 10.09.2019 №1198/02.21 вручено продавцю ОСОБА_2 з позначкою - для передачі ФОП ОСОБА_1 (а.с. 78 - зворот).

Крім цього, відповідачем складено Акт про неможливість проведення інспекційного відвідування від 10.09.2019 року №КР3245/1124/НД/АВ, який від імені керівника об`єкта відвідування або уповноваженої ним особи підписано продавцем - ОСОБА_2 (а.с. 79-80).

У цей же день ОСОБА_2 , у якості уповноваженої особи об`єкта відвідування - ФОП ОСОБА_1 , отримано від відповідача Вимогу про надання документів №КР3245/1124/ПД від 10.09.2019 (а.с. 81).

Посадовою особою відповідача були відібрані письмові пояснення від ОСОБА_2 , у яких вона зазначила про те, що працює продавцем у ФОП ОСОБА_1 продавцем в кіоску «Тютюнові вироби» з вересня 2018 року. Має графік роботи та визначений розмір заробітної плати (а.с.139). Такі пояснення були надані ОСОБА_2 10.09.2019 року о 12 год. 30 хв.

Водночас, з матеріалів справи вбачається, що такі пояснення ОСОБА_2 суперечать фактичним обставинам, оскільки остання у вересні 2019 року не могла перебувати у трудових відносинах з позивачем, адже з 11.07.2019 по 24.02.2020 року перебувала у трудових відносинах з іншим суб`єктом господарювання - ТОВ "Наша-Н", що зокрема, підтверджується заявою ОСОБА_2 про прийняття її на роботу (а.с. 25), наказом від 11.07.2019 про призначення ОСОБА_2 на посаду продавця на ТОВ "Наша-Н" (а.с. 26), копією трудової книжки ОСОБА_2 (а.с. 27-28), особовою карткою працівника форми №П-2 (а.с. 29-30), повідомленням про прийняття працівника на роботу (а.с. 35-36), формою 1ДФ по ТОВ "Наша-Н" за 3 квартал 2019 року (а.с. 31-34), іншими матеріалами справи (а.с. 37-42).

Відповідачем не надано жодного документального підтвердження факту перебування ОСОБА_2 у трудових, цивільно-правових або інших відносинах з позивачем на момент проведення інспекційного відвідування у ФОП ОСОБА_1 .

У матеріалах справи міститься копія ліцензії від 04.07.2019 на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями (пивом) у період з 12.07.2019 року по 12.07.2020 року, видана суб`єкту господарювання Товариству з обмеженою відповідальністю «Наша-Н» за адресою місця торгівлі: кіоск «Тютюнові вироби» по вул. Юрія Коваленка, 15, м. Кропивницький, Фортечний район, Кіровоградська область.

Суд зауважує, що відповідно до матеріалів справи ОСОБА_2 працювала продавцем в кіоску «Тютюнові вироби», торгівля в якому здійснювалась суб`єктом господарювання ТОВ «Наша-Н», що знаходиться по вул. Юрія Коваленка, 15, м. Кропивницький, у той час як в акті інспекційного відвідування відповідачем було вказано адресу - АДРЕСА_2 та суб`єкта господарювання - ФОП ОСОБА_1 .

Отже, суд приходить до висновку, що ОСОБА_2 на момент проведення інспекційного відвідування, що мало місце 10-16.09.2019, не перебувала у трудових відносинах з ФОП ОСОБА_1 та не здійснювала торгівлю за адресою: АДРЕСА_2 , а відтак не могла бути уповноваженою особою об`єкта відвідування - ФОП ОСОБА_1 , а вручення їй, як уповноваженій особі ФОП ОСОБА_1 направлення на проведення інспекційного відвідування від 10.09.2019 №1198/02.21, Акту про неможливість проведення інспекційного відвідування від 10.09.2019 року №КР3245/1124/НД/АВ та Вимоги про надання документів №КР3245/1124/ПД від 10.09.2019 є безпідставним.

Твердження відповідача про те, що між ним та ФОП ОСОБА_1 11.09.2019 відбувалась телефонна розмова, у якій позивачу було повідомлено про проведення інспекційного відвідування та необхідності надання певних документів, суд сприймає критично через відсутність будь-яких доказів такої розмови, з урахуванням позиції позивача, яка категорично спростовує зазначений факт.

Отже, відповідачем не доведено факту повідомлення ФОП ОСОБА_1 про проведення відносно неї заходів інспекційного відвідування відповідачем, факту ознайомлення позивача з наказом про проведення такого відвідування, складеними актами, вимогою про необхідність надання певних документів, вчинення позивачем певних дій, тощо.

За наслідками здійсненої спроби проведення інспекційного відвідування у ФОП ОСОБА_1 , відповідачем 16.09.2019 року складено Акт про неможливість проведення інспекційного відвідування №КР3245/1124/НП (а.с. 82-84).

Підставами складання такого акта, зокрема, зазначено ненадання ФОП ОСОБА_1 документів, зазначених у Вимозі про надання документів №КР3245/1124/ПД від 10.09.2019, посилання на телефонну розмову з ОСОБА_1 , у якій остання нібито відмовилась у наданні будь-яких документів, та пояснення ОСОБА_2 про те, що вона нібито працює продавцем на ФОП ОСОБА_1 .

Зазначені підстави судом судом визнаються неприйнятними, про що судом вище надано детальну оцінку.

Зазначений Акт ФОП ОСОБА_1 підписаний не був.

Також відповідачем в Акті про неможливість проведення інспекційного відвідування №КР3245/1124/НП від 16.09.2019 зазначено особу, що може підтвердити факт перешкоджання - ОСОБА_5 , що також судом сприймається критично, оскільки зазначена особа є головним державним інспектором, тобто посадовою особою відповідача, а тому зацікавлена у вирішенні справи на користь останнього.

Враховуючи викладене, складання відповідачем Акта про неможливість проведення інспекційного відвідування №КР3245/1124/НП від 16.09.2019 відбулось без належних для цього підстав та є незаконним.

Постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2013 року №509 затверджено Порядок накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення (надалі - Порядок №509), який визначає механізм накладення на суб`єктів господарювання та роботодавців штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, передбачених частиною другою статті 265 Кодексу законів про працю України та частинами другою - сьомою статті 53 Закону України «Про зайнятість населення».

Згідно з пунктом 2 Порядку №509 штрафи накладаються Головою Держпраці, його заступниками, керівниками територіальних органів Держпраці та їх заступниками (з підстав, визначених абзацами третім - сьомим цього пункту), керівниками виконавчих органів міських рад міст обласного значення, сільських, селищних, міських рад об`єднаних територіальних громад та їх заступниками (з підстав, визначених абзацами четвертим - шостим цього пункту) (далі - уповноважені посадові особи).

Штрафи накладаються, зокрема, на підставі акта про неможливість проведення інспекційного відвідування/невиїзного інспектування (абзац 6 пункту 2 Порядку №509).

Відповідно до пункту 3 Порядку №509 справа про накладення штрафу (далі - справа) розглядається у 45-денний строк з дня, що настає за днем одержання уповноваженою посадовою особою документів, зазначених в абзацах третьому - сьомому пункту 2 цього Порядку.

Згідно з пунктом 4 Порядку №509 під час розгляду справи досліджуються матеріали і вирішується питання щодо наявності підстав для накладення штрафу.

За результатами розгляду справи уповноважена посадова особа на підставі документів, зазначених в абзацах третьому - сьомому пункту 2 цього Порядку, складає постанову про накладення штрафу.

Постанова про накладення штрафу складається у двох примірниках за формою, встановленою Мінсоцполітики, один з яких залишається в уповноваженої посадової особи, що розглядала справу, другий - надсилається протягом трьох днів з дня складення суб`єктові господарювання або роботодавцю, стосовно якого прийнято постанову, або вручається його представникові, про що на примірнику робиться відповідна позначка, засвідчена підписом такого суб`єкта господарювання або роботодавця чи їх представника.

У разі надсилання примірника постанови засобами поштового зв`язку в матеріалах справи робиться відповідна позначка.

Судом установлено, що спірна постанова №КР3245/1124/НП/СПТД-ФС від 30.10.2019 року про накладення штрафу прийнята на підставі акту №КР3245/1124/НП від 16.09.2019 року, який судом визнано безпідставним, а отже така постанова є протиправною та підлягає скасуванню.

Таким чином, позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат у відповідності до статті 139 КАС України, суд зазначає наступне.

Позивачем при зверненні до суду сплачено судовий збір за подачу позову у сумі 2270,00 грн. (а.с. 18), судовий збір за подачу заяви про забезпечення позову у сумі 681,00 грн. Такі витрати підтверджені документально та підлягають стягненню на користь позивача.

Також позивачем заявлено про понесені ним судові витрати на правову допомогу у розмірі 10000,00 грн.

З наданого розрахунку суми вартості надання правової допомоги (а.с. 17) вбачається, що така допомога включає у себе такі складові, як підготовка та подання відповіді на відзив, участь у судовому засіданні, які фактично у справі не здійснювались.

Крім цього, така складова, зазначена у вказаному розрахунку, як вивчення спірних питань з урахуванням правової бази, на переконання суду повинна бути включена у таку її складову, як підготовка позовної заяви та доказів для обґрунтування позовних вимог.

Враховуючи викладене а також те, що дана справа є незначної складності, яку розглянуто у спрощеному (письмовому) провадженні без повідомлення (виклику) сторін, суд дійшов висновку про можливість часткового стягнення витрат на правову допомогу у розмірі 5000,00 грн.

Керуючись статтями 139, 241-246, 250 КАС України, суд,-

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Управління Держпраці у Кіровоградській області (вул. Дворцова, буд. 24, м. Кропивницький, Кіровоградська область, 25006, ) про визнання протиправною та скасування постанови - задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову №КР3245/1124/НП/СПТД-ФС від 30.10.2019 року, винесену Управлінням Держпраці у Кіровоградській області, про накладення штрафу на ФОП ОСОБА_1 .

Стягнути на користь фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 з Державного бюджету України за рахунок бюджетних асигнувань Управління Держпраці у Кіровоградській області судовий збір у сумі 2951,00 грн. та витрати на правову допомогу у сумі 5000,00 грн.

Копію рішення суду надіслати учасникам справи.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі його апеляційного оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено до Третього апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його оголошення за правилами, встановленими ст.ст. 287, 293, 296, 297 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду В.В. Науменко