Справа № 160/4035/22
Суддя: Турлакова Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2022-02-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

28 лютого 2022 року Справа 160/4035/22

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Турлакова Н.В., перевіривши матеріали позовної заяви Іноземного підприємства «Агбор Інжиніринг ЛТД» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового-повідомлення рішення, -

встановив:

Іноземне підприємство «Агбор Інжиніринг ЛТД» звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області в якій просить:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Дніпропетровській області від 19.05.2021р. №, яким нараховано 4888652,36грн. пені за порушення термінів розрахунку під час виконання зовнішньоекономічного контракту від 30.10.2017р. №AG17-00019/17014165 в частині надходження валютної виручки на поточні рахунки підприємства.

Згідно пункту 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Відповідно до ч.8 ст.171 КАС України питання про відкриття провадження в адміністративній справі суддя вирішує протягом п`яти днів з дня надходження до адміністративного суду позовної заяви, заяви про усунення недоліків позовної заяви у разі залишення позовної заяви без руху, або отримання судом у порядку, визначеному частинами третьою - шостою цієї статті, інформації про місце проживання (перебування) фізичної особи.

За правилами частини 6 статті 120 КАС України, якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

П`ятим днем для вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі є 26.02.2022р. вихідний день (субота), у зв`язку з чим, дана ухвала прийнята першим робочим днем - 28.02.2022р.

Перевіривши позовну заяву на відповідність вимогам ст. ст. 160, 161, 172 Кодексу адміністративного судочинства України, суд дійшов висновку, що вона підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Частиною 1 статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з абзацом 1 частини 2 статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини 4 статті 122 КАС України якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень. Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Отже, КАС України передбачає можливість установлення іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, а також спеціального порядку обчислення таких строків. Такі спеціальні строки мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним строком звернення до адміністративного суду, визначеним частиною 2 статті 122 цього Кодексу, а також скороченими строками, визначеними частиною 4 статті 122 КАС України.

Відносини у сфері оподаткування, права та обов`язки платників податків і зборів, компетенцію контролюючих органів, повноваження та обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України.

Спеціальною нормою, яка встановлює порядок оскарження рішень контролюючих органів, є стаття 56 ПК України. З її змісту вбачається, що у платника податків є право розсуду в обранні адміністративного та/або судового порядку оскарження такого рішення після його отримання. Обрання платником податків в першу чергу адміністративного порядку оскарження рішення не виключає можливості надалі звернутися до суду з відповідним позовом, що визнається досудовим порядком вирішення спору. Водночас якщо після отримання рішення контролюючого органу платник податків звертається до суду з позовом, його право на адміністративне оскарження такого рішення втрачається.

Пунктом 56.18 статті 56 ПК України визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

Відповідно до пункту 56.19 статті 56 ПК України у разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Зі змісту пунктів 56.2, 56.3, 56.17 статті 56, пункту 57.3 статті 57 ПК України вбачається, що процедура адміністративного оскарження податкового повідомлення-рішення розпочинається з дня подання скарги до контролюючого органу вищого рівня, яка засвідчує безпосередню незгоду платника з визначеними йому грошовими зобов`язаннями, і закінчується настанням однієї з подій, передбачених пунктом 56.17 статті 56 ПК України.

Суд вважає, що визначений у пункті 102.1 статті 102 ПК України строк (1095 днів) є саме строком давності, який має матеріально-правову природу, а тому не може бути одночасно і процесуальним строком звернення до суду.

Водночас пункт 56.19 статті 56 ПК України прямо встановлює строк для звернення до суду у разі застосування платником податку досудового порядку оскарження податкового повідомлення-рішення чи іншого рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання, і цей строк становить один місяць від наступного дня після закінчення процедури адміністративного оскарження.

Верховний Суд в постанові від 11.10.2019 у справі № 640/20468/18 вже висловлював позицію про те, що застосування скорочених строків звернення до суду при використанні досудового порядку врегулювання спорів у податкових правовідносинах у порівнянні з такими строками в інших публічних правовідносинах установлено законом, зумовлено легітимною метою оперативного забезпечення настання правової визначеності для особи платника податків та в діяльності суб`єктів владних повноважень - контролюючих органів, що кореспондується зі встановленим алгоритмом і строками адміністрування податків для забезпечення належного виконання конституційного податкового обов`язку і має пропорційний характер, оскільки скорочення строку звернення не впливає на реалізацію особою права на судовий захист у зв`язку з достатністю часу на підготовку та оформлення правової позиції, ознайомлення з позицією контролюючого органу, залучення за потреби правових і фінансових консультантів у межах процедури адміністративного оскарження, тоді як скорочені строки забезпечують досягнення цієї мети та завдань функціонування податкової системи держави.

Аналогічні висновки викладено Верховним Судом у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду в постанові від 26.11.2020 у справі №500/2486/19, в якій Суд: «відступає від висновку про застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в постанові Верховного Суду від 3 квітня 2020 року у справі №2540/2576/18, у частині того, що строк для звернення платника податків із позовом до адміністративного суду, у тому числі після використання процедури адміністративного оскарження, становить 1095 днів з дня отримання платником податків рішення, що оскаржено, і вважає за необхідне сформулювати такий правовий висновок.

Згідно позовної заяви, позивач просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Дніпропетровській області від 19.05.2021 р. №, яким нараховано 4888652,36грн. пені за порушення термінів розрахунку під час виконання зовнішньоекономічного контракту від 30.10.2017р. №AG17-00019/17014165 в частині надходження валютної виручки на поточні рахунки підприємства.

З матеріалів справи встановлено, що позивач скористався процедурою адміністративного оскарження податкового повідомлення-рішення ГУ ДПС у Дніпропетровській області від 19.05.2021 р. № та за результатами розгляду поданої скарги спірне податкове повідомлення-рішення було залишено без змін, а скарга позивача - без задоволення (рішення ДПС України про результати розгляду скарги від 27.09.2021 року).

Водночас, первісно до суду з позовом про оскарження податкового повідомлення-рішення ГУ ДПС у Дніпропетровській області від 19.05.2021р. № позивач звернувся 11.01.2021 року (справа №160/623/22).

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07.02.2022р. по справі №160/623/22, у задоволенні клопотання Іноземного підприємства АГБОР ІНЖИНІРІНГ ЛТД про поновлення строку звернення до адміністративного суду відмовлено. Позовну заяву Іноземного підприємства АГБОР ІНЖИНІРІНГ ЛТД до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - повернуто позивачу.

Згідно відомостей комп`ютерної програми «Діловодство спеціалізованого суду» (КП «ДСС»), вказана ухвала суду отримана представником позивача 14.02.2022р., не оскаржувалася, та відповідно набрала законної сили 07.02.2022р. з моменту її підписання суддею відповідно до ч.2 ст.256 КАС України.

Звертаючись із даною позовною заявою, позивач звернувся із клопотанням про поновлення пропущеного строку звернення до суду, в обґрунтування якого зазначає підстави аналогічні підставам зазначеним у клопотанні про поновлення пропущеного строку звернення до суду наданого у справі №160/623/22, зокрема зазначає, що позивачем був пропущений місячний строк звернення до суду для скасування податкового повідомлення рішення після процедури адміністративного оскарження відповідно до п.п. 56.18 ст.56 Податкового кодексу України, через що виникла необхідність звернутися з клопотанням про поновлення пропущеного строку з урахуванням наступного.

Позивачем 07.06.2021 року було подано скаргу на прийняте податкове повідомлення-рішення. Рішення про розгляд скарги датоване 27.09.2021 p., проте позивач отримав в грудні 2021 року, оскільки у зв`язку із несприятливою епідеміологічною ситуацією, а також захворюваннями з підозрою на КОВІД-19, директором ІП «АБОР ІНЖИНІРІНГ ЛТД» було прийнято рішення про дистанційний режим роботи на період з 01 жовтня по 31 грудня 2021 року. На момент закінчення строків для судового оскарження податкового повідомлення-рішення якщо їх відраховувати від 27.09.2021 р., в Дніпропетровському окружному адміністративному суді перебувала на розгляді справа №160/9833/21 за позовом того ж позивача з тих самих підстав, та до того самого відповідача.

Вказаним обставинам ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07.02.2022р. по справі №160/623/22 була надана правова оцінка, зокрема:

«До суду з позовом про оскарження податкового повідомлення-рішення ГУ ДПС у Дніпропетровській області від 19.05.2021р. № позивач звернувся лише 11.01.2022 року (дата штемпеля вхідної кореспонденції Дніпропетровського окружного адміністративного суду), не надаючи, при цьому, ані з позовною заявою, ані з заявою про поновлення строку звернення до суду доказів отримання рішення ДПС України за результатами адміністративного оскарження спірного податкового повідомлення-рішення у більш пізній строк, ніж дата його прийняття (27.09.2021р.), що, у свою чергу, свідчить про не спростування позивачем отримання ним цього рішення саме 27.09.2021р., а також не спростування позивачем факту звернення до суду з цим позовом з пропуском в два з половиною місяця встановленого законом місячного строку, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження (останнім днем звернення до суду з цим позовом за таких обставин є 28.10.2021р.).

Звертаючись із позовом про оскарження дій ГУ ДПС у Дніпропетровській області про призначення та проведення документальної позапланової виїзної перевірки на підставі наказу ГУ ДПС у Дніпропетровській області від 16.03.2021р. №1276-п (справа №160/9833/21), позивач не був позбавлений ані права, ані можливості одночасно звернуться до суду з позовом до ГУ ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 19.05.2021р. № і, уразі необхідності, в подальшому просити суд зупинити провадження в останній справі до набрання законної сили рішенням суду у пов`язаній справі на підставі п.1 ч.3 ст.236 КАС України».

Крім того, суд вважає, що позивачем, в клопотанні про поновлення строків на звернення до суду, не наведено доводів з належним їх підтвердженням, що причини пропуску строку зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином, оскільки запроваджений Законом України від 18 червня 2020 року № 731-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (СОVID-19)» механізм поновлення строку може бути реалізований виключно за умови, якщо особа, яка оскаржує судове рішення, доведе, що неможливість вчинення процесуальної дії була пов`язана з обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Посилання позивача на дистанційний режим роботи підприємства та перебування директора на лікарняному, суд оцінює критично, оскільки Наказом від 30.09.2021р. запроваджено з 01.10.2021р. по 31.12.2021р. дистанційний режим роботи підприємства з неповним графіком роботи 4 години на тиждень. При цьому доказів перебування директора протягом жовтня 2021р. на лікарняному (СОVID-19) не надано.

Суд звертає увагу, що зміна в практиці Верховного Суду не є підставою для пропуску процесуального строку, оскільки усталеною є практика Верховного Суду про те, що при вирішенні питання про поновлення строку, в межах кожної конкретної справи, суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку із: тривалістю строку, який пропущено; поведінкою сторони протягом цього строку; діями, які він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду та оцінювати їх в сукупності.

За таких обставин, суд вважає, що клопотання позивача про поновлення строку звернення до суду є необґрунтованим, а підстави, зазначені у ньому для поновлення строку звернення до суду із цими вимогами, - неповажними.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Вищенаведені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам встановленим КАС України, а тому вона підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст.123, 160, 161, 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

Ухвалив:

У задоволенні клопотання Іноземного підприємства АГБОР ІНЖИНІРІНГ ЛТД про поновлення строку звернення до адміністративного суду відмовити.

Позовну заяву Іноземного підприємства «Агбор Інжиніринг ЛТД» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового-повідомлення рішення - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали, а саме:

- надати заяву про поновлення пропущеного строку із зазначенням поважності пропуску таких строків із наданням підтверджуючих доказів.

Роз`яснити, що відповідно до п.1 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачу, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями) відповідно до ст.256 КАС України.

Ухвала суду може бути оскаржена в порядку та у строки, встановлені ст.ст.293, 295 КАС України.

Суддя Н.В. Турлакова