Справа № 120/2748/22-а
Суддя: Сало Павло Ігорович
Дата ухвалення: 2022-03-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про відкриття провадження в адміністративній справі

м. Вінниця

21 березня 2022 р. Справа № 120/2748/22-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Сало Павло Ігорович, перевіривши матеріали:

за позовом ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ), від імені та в інтересах якого діє адвокат Воловодівський Ігор Васильович (ордер серії ВН № 190672, адреса для листування: АДРЕСА_2 ),

до Головного управління ДПС у Вінницькій області (код ЄДРПОУ ВП 44069150, місцезнаходження: вул. Хмельницьке шосе, 7, м. Вінниця, 21100)

про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень і податкової вимоги про сплату податкового боргу,

ВСТАНОВИВ:

01.03.2022 до суду надійшла позовна заява за підписом адвоката Воловодівського І.В., подана від імені та в інтересах позивача ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Вінницькій області про:

- визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 14.07.2019 за № 0-0228 щодо визначення податкового зобов`язання зі сплати земельного податку з фізичних осіб за 2019 рік на суму 4345,67 грн;

- визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 16.04.2020 за № 0-02228 щодо визначення податкового зобов`язання зі сплати податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений фізичними особами, які є власниками об`єктів житлової нерухомості за 2019 рік на суму 7578,05 грн;

- визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 22.04.2020 за № 0-02228 щодо визначення податкового зобов`язання зі сплати податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений фізичними особами, які є власниками об`єктів житлової нерухомості за 2019 рік на суму 1360,51 грн;

- визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 18.05.2020 за № -0228 щодо визначення податкового зобов`язання зі сплати земельного податку з фізичних осіб за 2020 рік на суму 4345,67 грн;

- визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 07.04.2021 за № 1-0228 щодо визначення податкового зобов`язання зі сплати земельного податку з фізичних осіб за 2021 рік на суму 4345,67 грн;

- визнання протиправною та скасування податкової вимоги форми "Ф" від 09.10.2019 № 290261-50 зі сплати податкового боргу в сумі 3066,56 грн.

Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 17.07.1997 та Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно позивач є власником квартири за адресою: АДРЕСА_3 , а також житлового будинку за адресою: АДРЕСА_4 . Однак позивачу належить лише 2/3 частки квартири та житлового будинку на праві спільної власності.

Незважаючи на це, відповідач сформував оскаржувані податкові повідомлення-рішення щодо визначення податкового зобов`язання зі сплати податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений фізичними особами, які є власниками об`єктів житлової нерухомості за 2019 рік.

Позивач з такими рішеннями контролюючого органу не погоджується, вважає їх протиправними, а тому за захистом своїх прав звертається до суду.

Ухвалою суду від 09.03.2022 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху з підстав її невідповідності вимогам статті 161 КАС України. Так, з наведеннях відповідних мотивів суд дійшов висновку, що позивач пропустив строк звернення до суду, у зв`язку з чим позивачу надано строк для усунення виявлених недоліків позовної заяви протягом 10 днів з дня отримання копії ухвали.

15.03.2022 до суду надійшла заява представника позивача про усунення недоліків позовної заяви, в якій заявлено клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Клопотання обґрунтовується тим, що про оскаржувані податкові повідомлення-рішення позивач дізнався лише 25.01.2022 з ухвали Вінницького окружного адміністративного суду від 30.12.2021 про відкриття провадження в адміністративній справі № 120/17959/21-а за позовом Головного управління ДПС у Вінницькій області про стягнення з ОСОБА_1 податкового боргу на загальну суму 38787,80 грн.

Крім того, представник позивача звертає увагу на висновок Верховного Суду, який викладений у постанові від 27.01.2022 у справі № 120/11673/20-а, згідно з яким новий підхід у питанні визначення строку звернення до суду з позовами може застосовуватися для нових позовів, поданих після ухвалення постанови від 26.11.2020. Водночас при вирішенні питання поновлення строку звернення з позовом істотне значення мають такі обставини як строк, який сплинув після зміни судової практики і до моменту звернення до суду з позовом, причини, які заважали звернутися до суду і з позовом у максимально короткий термін після зміни судової практики, чи є підстави вважати, що позивачем було допущено необґрунтовані зволікання.

Відтак представник позивача просить суд поновити строк звернення до суду з цим позовом про оскарження податкових повідомлень-рішень від 14.07.2019 за № 0-0228, від 16.04.2020 за № 0-02228, від 22.04.2020 за № 0-02228, від 18.05.2020 за № -0228.

Вирішуючи зазначене клопотання, суд керується такими мотивами.

Згідно з ч. 1 ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Частиною першою статті 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Згідно з ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч. 2 ст. 122 КАС України).

За змістом частини 4 статті 122 КАС України якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Отже, зазначена норма встановлює строки звернення до адміністративного суду у публічно-правових спорах. Водночас вона передбачає можливість встановлення строків звернення до адміністративного суду іншими законами.

Разом з тим відповідно до висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 26.11.2020 у справі № 500/2486/19, Податковий кодекс України не містить норм, які б визначали процесуальний строк звернення до суду з позовом у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження).

Відтак, у випадку відсутності правового регулювання у спеціальному законодавстві, застосуванню підлягають загальні норми процедури судового оскарження в рамках розгляду публічно-правових спорів, які встановлені КАС України.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 27.01.2022 у справі № 160/11673/20 з метою забезпечення єдиної правозастосовчої практики під час судового розгляду відповідних спорів у справах, у яких позивачами не використовувалась процедура адміністративного оскарження рішень податкового органу про нарахування грошових зобов`язань, та у розвиток правового підходу, викладеного у постанові Верховного Суду від 26.11.2020 у справі № 500/2486/19, судова палата відступила від висновку Верховного Суду, викладеного у постановах від 03.04.2018 у справі № 826/5325/17, від 23.05.2018 у справі № 803/728/17, від 18.06.2018 у справі № 805/1146/17-а та сформулювала такий правовий висновок.

Процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження), визначається частиною другою статті 122 КАС України - становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Судова палата вважає, що такий висновок не суперечить пункту 56.18 статті 56 ПК України, який закріплює право на звернення до суду з позовом у будь-який момент після отримання такого рішення, але при реалізації цього права має враховуватися строк давності.

З урахуванням наведених висновків Верховного Суду, суд вважає, що строк звернення до суду з цим позовом визначається статтею 122 КАС України і становить шість місяців з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як видно з матеріалів позовної заяви, позивач оскаржує податкові повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Вінницькій області від 14.07.2019 за № 0-0228, від 16.04.2020 за № 0-02228, від 22.04.2020 за № 0-02228, від 18.05.2020 за № -0228 та від 07.04.2021 за № 1-0228.

Втім, з позовом щодо оскарження вказаних рішень податкового органу позивач звернувся 01.03.2022, тобто з порушенням встановленого законом шестимісячного строку звернення до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення (ч. 1 ст. 121 КАС України).

Водночас під поважними причинами пропущення строку звернення до суду необхідно розуміти обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій. Такі обставини мають бути підтвердженні належними доказами.

Представник позивача зазначає, що про існування оскаржуваних податкових повідомлень-рішень позивач дізнався лише 25.01.2022 з ухвали Вінницького окружного адміністративного суду від 30.12.2021 про відкриття провадження в адміністративній справі № 120/17959/21-а за позовом Головного управління ДПС у Вінницькій області про стягнення з ОСОБА_1 податкового боргу на загальну суму 38787,80 грн.

На стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі суд не вбачає достатніх підстав ставити під сумнів вказані доводи представника позивача, адже у матеріалах справи відсутні належні докази на підтвердження дати отримання позивачем у встановленому порядку спірних податкових повідомлень-рішень від 14.07.2019 за № 0-0228, від 16.04.2020 за № 0-02228, від 22.04.2020 за № 0-02228, від 18.05.2020 за № -0228 та від 07.04.2021 за № 1-0228.

Крім того, суд вважає слушними твердження представника позивача про те, що новий підхід Верховного Суду у питанні обчислення строку звернення до адміністрпативного суду з позовом про оскарження податкових повідомлень-рішень контролюючого органу був сформований у постанові від 27.01.2022 в справі № 120/11673/20-а, а тому не може мати зворотньої дії щодо правовідносин, які виникли раніше.

Отже, наведені представником позивача доводи на підтримку клопотання про поновлення строку звернення до суду у сукупності з наявними у матеріалах позовної заяви доказами свідчать про те, що позивач з поважних причин пропустив строк звернення до адміністративного суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод гарантується право на справедливий суд, згідно з яким кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" практика Європейського суду з прав людини є джерелом права та повинна враховуватись судами України при розгляді справ.

Так, у справі "Меньшакова проти України", № 377/02, рішення від 8 квітня 2010 року, пункт 53, Європейський суд з прав людини зазначив, що право на суд не є абсолютним і може підлягати легітимним обмеженням. У випадку, коли доступ особи до суду обмежується або законом, або фактично, таке обмеження не суперечить пунктові 1 статті 6 Конвенції, якщо воно не завдає шкоди самій суті права і переслідує легітимну мету за умови забезпечення розумної пропорційності між використовуваними засобами та метою, яка має бути досягнута (рішення у справі "Ашинґдейн проти Сполученого Королівства" від 28 травня 1985 року, п. 57). Суд підкреслює, що у сфері тлумачення національного законодавства, зокрема процесуальних правил, що застосовуються у судовому провадженні, його роль обмежується перевіркою того, чи результати такого тлумачення національними органами влади, особливо судами, відповідають Конвенції (рішення у справі "Звольський та Звольська проти Чеської Республіки", п. 46).

Конвенційні стандарти стосовно доступу до суду викладено Європейським судом з прав і в багатьох інших рішеннях ("Ґолдер проти Сполученого Королівства", "Кутіч проти Хорватії", "Балацький проти України" тощо).

Додатково суд враховує, що поновлення строку, пропущеного з поважних причин, є гарантією захисту для фізичних осіб, а також єдиною можливістю відновити порушені права та інтереси. Відтак відмова у поновленні строку звернення до суду можлива лише у виняткових випадках та коли особа не скористалася своїм правом на звернення до суду з причин, що є очевидно не поважними. Інакше це не відповідатиме основну завданню адміністративного судочинства, передбаченому у ч. 1 ст. 2 КАС Україна.

З огляду на викладене суд доходить висновку, що заявлене представником позивача клопотання про поновлення строку звернення до суду підлягає задоволенню.

Інших перешкод для відкриття провадження в адміністративній справі не встановлено.

Відтак позовну заяву ОСОБА_1 належить прийняти до розгляду та відкрити провадження в адміністративній справі.

Визначаючись щодо того, за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа, суд враховує положення ч. 2 ст. 257 КАС України, згідно з якими за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі (ч. 1 ст. 260 КАС України).

Відповідно до ч. 3 ст. 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Враховуючи зазначені норми та беручи до уваги, що за характером спірних правовідносин, предметом доказування і складом учасників ця справа має ознаки адміністративної справи незначної складності та не потребує заслуховування усних пояснень сторін для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд доходить висновку про можливість її розгляду та вирішення в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Керуючись ст.ст. 12, 160, 161, 171, 248, 256, 257, 260, 262, 294 КАС України, -

УХВАЛИВ:

1. Клопотання представника позивача про поновлення строку звернення до адміністративного суду задовольнити та поновити позивачу ОСОБА_1 строк звернення до суду з цим позовом.

2. Відкрити провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Вінницькій області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень і податкової вимоги про сплату податкового боргу.

3. Розгляд справи здійснювати суддею одноособово за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

4. Роз`яснити учасникам справи, що відповідно до вимог ч. 2 ст. 262 КАС України розгляд справи по суті розпочнеться через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, а в силу положень статті 258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

5. Встановити відповідачу 15-денний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі для подання відзиву на позовну заяву з дотриманням вимог, передбачених ст. 162 КАС України.

6. Встановити позивачу 3-денний строк з дня отримання відзиву на позовну заяву для подання відповіді на відзив в порядку, визначеному ст. 163 КАС України.

7. Встановити відповідачу 3-денний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення в порядку, визначеному ст. 164 КАС України.

8. Інформацію по справі сторони можуть отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: "http://court.gov.ua/fair/".

9. Копію ухвали суду надіслати учасникам справи, а відповідачу також копію позовної заяви з доданими до неї документами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя Сало Павло Ігорович