Справа № 580/303/22
Суддя: Петро ПАЛАМАР
Дата ухвалення: 2022-03-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 березня 2022 року справа № 580/303/22

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Паламаря П.Г., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін адміністративну справу за позовом Комунального закладу Черкаський академічний обласний український музично-драматичний театр імені Т.Г. Шевченка Черкаської обласної ради до управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради про визнання протиправним та скасування припису і постанови,

ВСТАНОВИВ:

До Черкаського окружного адміністративного суду звернувся Комунальний заклад Черкаський академічний обласний український музично-драматичний театр імені Т.Г. Шевченка Черкаської обласної ради (18000, м. Черкаси, бул. Шевченка, 234; далі - позивач) з позовом до управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради (18002, м. Черкаси, вул. Б.Вишневецького, 36; далі - відповідач), в якому просить:

-визнати протиправним та скасувати припис №30 від 17.12.0201 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;

-визнати протиправною та скасувати постанову №26/916/1 від 28.12.2021 по справі про адміністративне правопорушення.

-постановити окрему ухвалу щодо неправомірних дій начальника управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради Глазепи Руслана Ігоровича і направити її до прокуратури для подальшого реагування.

Позов мотивовано відсутністю складу правопорушення, за яке позивача притягнуто до відповідальності та складено спірний припис. Вказано, що позивач не є суб`єктом містобудування в контексті чинного законодавства, а тому у посадових осіб відповідача були відсутні підстави для винесення припису та спірної постанови.

Відповідач подав суду відзив на позов, в якому просив відмовити у його задоволенні. Вказував, що земельна ділянка за адресою: м. Черкаси, бульвар Шевченка, 234 (кадастровий № :04:018:0079) знаходиться у постійному користуванні Комунального закладу «Черкаський академічний обласний Український музично драматичний театр імені Т.Г. Шевченка» Черкаської обласної ради, а тому на останній здійснено самочинне будівництво (виконання робіт з будівництва шести бетонних конструкцій на земельній ділянці), без отримання документів, що дають право на виконання таких робіт. Протилежні доводи позивача вважає необґрунтованими. Зазначає, що проектна документація має бути розроблена відповідно до чинних нормативно-правових актів та державних будівельних норм, незважаючи на завдання замовника і наданих ним вихідних даних.

Розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд встановив таке.

17.12.2021 управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради здійснена позапланова перевірка на об`єкті, що розташований за адресою: м. Черкаси бульвар Шевченка, 234 (кадастровий номер №:04:018:0079) та м. Черкаси, вул. Гоголя, 261 (кадастровий номер №:04:018:0060) щодо дотримання суб`єктом містобудування Комунальним закладом «Черкаський академічний обласний Український музично драматичний театр імені Т.Г. Шевченка» Черкаської обласної ради вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил про що складено акт №84.

Актом від 17.12.2021 №84 зафіксовано, що на земельній ділянці (кадастровий №:04:018:0079), що знаходиться у постійному користуванні Комунального закладу «Черкаський академічний обласний Український музично драматичний театр імені Т.Г. Шевченка Черкаської обласної ради» за адресою: м. Черкаси, бульвар Шевченка, 234 виявлено факт самочинного будівництва. За вищевказаною адресою проведені роботи з капітального ремонту об`єкту благоустрою в порушення вимог п. 2.6 наказу Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 154 від 23.09.2003. Виконані роботи з будівництва шести бетонних конструкцій орієнтовними розмірами (7,51мх4м; 7,61мх3,51м; 7,74мх3,56м; 8,2мх1,87м; 8,24мх3,53м; 8,34мх3,52м) без відповідного документу, який дає право на виконання будівельних робіт.

За наслідками перевірки складено протокол про адміністративне правопорушення від 17.12.2021 №29 щодо вчинення директором Комунального закладу Черкаський академічний обласний український музично-драматичний театр імені Т.Г. Шевченка Черкаської обласної ради, адміністративного правопорушення та припис від 17.12.2021 №30 про усунення позивачем порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, яким зобов`язано до 17.02.2022 усунути порушення.

28.12.2021 постановою №26/916/1 визнано Комунальний заклад Черкаський академічний обласний український музично-драматичний театр імені Т.Г. Шевченка Черкаської обласної ради винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п. 2 ч. 2 ст. 2 Закону України Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, та накладено штраф в сумі 89316 грн.

Не погоджуючись із вказаними приписом та постановою, позивач звернувся в суд з позовом.

Судом також встановлено, що земельна ділянка за адресою: м. Черкаси, бульвар Шевченка, 234 (кадастровий №:04:018:0079) знаходиться у постійному користуванні Комунального закладу «Черкаський академічний обласний Український музично драматичний театр імені Т.Г. Шевченка» Черкаської обласної ради (рішення Черкаської обласної ради від 07.09.2018 №24-15/VII, інформаційна довідка з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно).

Суд звернув увагу, що позивач не заперечуав факту самочинного будівництва.

Надаючи оцінку спірним обставинам, суд врахував ч. 2 ст. 19 Конституції України, якою передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України від 16.11.1992 №2780-XII Про основи містобудування (далі Закон №2780-XII) містобудування (містобудівна діяльність) - це цілеспрямована діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, громадян, об`єднань громадян по створенню та підтриманню повноцінного життєвого середовища, яка включає прогнозування розвитку населених пунктів і територій, планування, забудову та інше використання територій, проектування, будівництво об`єктів містобудування, спорудження інших об`єктів, реконструкцію історичних населених пунктів при збереженні традиційного характеру середовища, реставрацію та реабілітацію об`єктів культурної спадщини, створення інженерної та транспортної інфраструктури.

Будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури згідно з ч. 1 ст. 9 Закону України від 20.05.1999 №687-XIV «Про архітектурну діяльність» (далі Закон №687-XIV), здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України Про регулювання містобудівної діяльності.

Проектування та будівництво об`єктів відповідно до ч. 5 ст. 26 Закону України від 17.02.2011 №3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі Закон №3038-VI), здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку:

1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних;

2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи;

3) затвердження проектної документації;

4) виконання підготовчих та будівельних робіт;

5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів;

6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

Для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 10 Закону №687-XIV здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону №3038-VI.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 7 Закону № 3038-VI управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом: контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, проектної документації.

Державний архітектурно-будівельний контроль на підставі ч. 1 ст. 41 Закону №3038-VI, це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Він здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підпунктом 3 абз. 6 ч. 1 ст. 41 Закону №3038-VI визначено, що підставою для проведення позапланової перевірки є виявлення факту самочинного будівництва об`єкта.

Суд врахував, що підставою проведення вищевказаної перевірки стали факти викладені на засіданні виконавчого комітету Черкаської міської ради від 30.11.2021 щодо самочинного будівництва за адресою: м. Черкаси бульвар Шевченка, 234 (кадастровий номер земельної ділянки №:04:018:0079) та м. Черкаси, вул. Гоголя, 261 (кадастровий номер земельної ділянки №:04:018:0060) - hltps://www.facebook.com/rada.cherkasv/videos 401864.

Отже, призначення вищевказаної перевірки відповідачем відповідає вимогам наведених норм.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затверджено Порядок №553, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Пунктом 2 Порядку №533 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:

-вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

-порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

-інших вимог, установлених законодавством.

Відповідно до п. 16, 17 Порядку №553 визначено, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Повноваження посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки визначені ч. 4 ст. 41 Закону №3038-VI, положення якої також кореспондуються з п. 11 Порядку №553, зокрема, передбачено право: складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.

З аналізу наведених норм, суд дійшов висновку, що службовим особам органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення перевірки надано право проводити перевірку проектно-технічної документації вимогам законодавства, технічним умовам, тощо.

Отже, норми Закону №3038-VI та Порядку №533 не встановлюють меж здійснення перевірки виключно об`єкта будівництва.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону №2780-XII, при здійсненні містобудівної діяльності повинні бути забезпечені: розробка містобудівної документації, проектів конкретних об`єктів згідно з вихідними даними на проектування, з дотриманням державних стандартів, норм і правил.

Відповідно до ч. 1 ст. 31 Закону №3038-VI, проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 34 Закону №3038-VI визначено, що замовник має право виконувати будівельні роботи зокрема після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №466 від 13.04.2011 встановлено, що будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта.

Відповідно п. 7.2 ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва» будівельні роботи на об`єкті будівництва мають здійснюватись на підставі декларативно-дозвільних документів на виконання у відповідності з вимогами законодавства.

Згідно п. 2.6 наказу Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 154 від 23.09.2003, роботи з капітального ремонту об`єктів благоустрою населених пунктів, які відповідно до законодавства є об`єктами будівництва, проводяться відповідно до вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Інформація щодо отримання (реєстрації) дозвільних документів на початок виконання будівельних робіт та введення в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта по даному об`єкту будівництва відсутня на Порталі державної електронної системи у сфері будівництва.

Виконання робіт з будівництва шести бетонних конструкцій на земельній ділянці не передбачено Переліком будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 07.06.2017 № 406, а отже дане будівництво без отримання документів, що дають право на виконання будівельних робіт є самочинним.

Таким чином, оскаржувана постанова та припис винесені у відповідності до вимог законодавства в межах компетенції посадових осіб органів держархбудконтролю.

При цьому, відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України від 14.10.1994 №208/94-ВР Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі Закон №208/94-ВР) правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування юридичних осіб та фізичних осіб підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Предметом цього спору є зокрема правомірність притягнення до відповідальності, передбаченої п. 2 ч. 2 ст. 2 Закону №208/94-ВР, відповідно до якої суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення виконання будівельних робіт без повідомлення про початок їх виконання, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинене щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), - у розмірі тридцяти шести прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Суд також врахував, що за виконання будівельних робіт з порушенням вимог будівельних норм на вищевказаному об`єкті будівництва постановою від 28.12.2021 накладено штраф в сумі 89316грн.

Пунктом 11 Порядку №553 передбачено право посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю складати у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що спірний припис складений правомірно та не підлягає скасуванню.

Щодо посилання позивача, що останній не є замовником даного будівництва, а тому не повинен відповідати за вчиненне діяння, суперечить встановленим обставинам справи, враховуючи, що замельна ділянка на якій здійснено сомочиннє будівництво перебуває у користуванні позивача.

Відповідно до ст. 95 ЗК України, землекористувачі, якщо інше не передбачено законом або договором, мають право: самостійно господарювати на землі; на відшкодування збитків у випадках, передбачених законом; споруджувати жилі будинки, виробничі та інші будівлі і споруди. Порушені права землекористувачів підлягають відновленню в порядку, встановленому законом.

Відповідно до ст. 152 ЗК України, власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою і відшкодування завданих збитків. Захист прав громадян та юридичних осiб на земельнi дiлянки здійснюється шляхом, зокрема: визнання прав; відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення прав, і запобіганню вчиненню дій, що порушують права або створюють небезпеку порушення прав; застосування інших, передбачених законом способів.

При цьому, позовна вимога про постановлення окремої ухвали щодо неправомірних дій начальника управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради також не підлягає до задоволення, оскільки перевірка проведена у відповідності до вимог законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

За таких обставин, на підставі викладеного, Черкаський окружний адміністративний суд, за правилами, встановленими ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України, перевіривши наявні у справі докази, вважає заявлені позовні вимоги необґрунтованими та такими, що підлягають до задоволення.

Врахувавши встановлені обставини та викладені норми законодавства, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є безпідставними та не та не підлягають задоволенню, а судові витрати поверненню позивачу відповідно до ст.139 КАС України.

Керуючись ст. 6, 9, 14, 241-246, 255, 295, 370 КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову відмовити повністю.

Копію рішення направити учасникам справи.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду у строк, встановлений статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Петро ПАЛАМАР