Справа № 160/19669/21
Суддя: Олійник Віктор Миколайович
Дата ухвалення: 2022-02-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіОлійника В. М.
за участі секретаря судового засіданняБороди І.В.
позивача третьої особи представника відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 Петрушевської І.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро), третя особа: ОСОБА_2 про визнання протиправними дій та скасування наказу,-
Дії Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) щодо складання за результатами дисциплінарного провадження, здійсненого на підставі Наказу Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) від 29.04.2021 року №1588-к «Про дисциплінарне провадження у відношенні ОСОБА_2 », подання дисциплінарної комісії Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) з розгляду дисциплінарної справи для здійснення дисциплінарного провадження стосовно заступника начальника Новокодацького відділу державної виконавчої служби у місті Дніпрі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) ОСОБА_2 від 14.06.2021 року - визнати протиправними;
Наказ Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) від 25.06.2021 року №2389-к «Про закриття дисциплінарного провадження» визнати протиправним та скасувати.
В обґрунтування позовної заяви зазначено, що відповідачем видано Наказ від 29.04.2021 року №1588-к «Про дисциплінарне провадження у відношенні ОСОБА_2 » та порушено дисциплінарне провадження стосовно ОСОБА_2 - заступника начальника Новокодацького відділу державної виконавчої служби у місті Дніпрі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро), з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого нею дисциплінарного проступку.
За наслідками дисциплінарного провадження складено подання дисциплінарної комісії Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) з розгляду дисциплінарної справи для здійснення дисциплінарного провадження стосовно заступника начальника Новокодацького відділу державної виконавчої служби у місті Дніпрі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) ОСОБА_2 від 14.06.2021 року.
На підставі подання дисциплінарної комісії від 14.06.2021 року відповідачем видано Наказ від 25.06.2021 року №2389-к «Про закриття дисциплінарного провадження».
У поданні дисциплінарної комісії від 14.06.2021 року зазначено, що Дисциплінарна комісія дійшла до висновку, що дії старшого державного виконавця ОСОБА_2 та начальника Ленінського відділу державної виконавчої служби Дніпропетровського міського управління юстиції ОСОБА_1 є неправомірними, оскільки останніми було порушено встановлену законодавством процедуру та порядок проведення торгів щодо реалізації майна боржника, є наявним причинно-наслідковий зв`язок між діями та настанням моральної та матеріальної шкоди у загальному розмірі 385921,32 грн. та визначена ступінь вини державного службовця ОСОБА_2 у розмірі 50% та державного службовця ОСОБА_1 у розмірі 50%.
Позивач вважає Наказ №1588-к та Наказ №2389-к протиправними та такими, що підлягають скасуванню, а дії Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) щодо призначення і проведення дисциплінарного провадження та складання подання дисциплінарної комісії від 14.06.2021 року - протиправними, що і стало підставою для звернення до суду із позовною заявою.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09 листопада 2021 року позовну заяву залишено без руху.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16 листопада 2021 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.
07 грудня 2021 року на адресу суду від представника Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) надійшов відзив на позовну заяву вх.№110524/21, в якому представник вважає позовну заяву необґрунтованою та такою, що має бути залишена без задоволення, з огляду на наступне.
Відповідно до наказу Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) від 29.04.2021 №1588-к «Про дисциплінарне провадження у відношенні ОСОБА_3 » порушено дисциплінарне провадження стосовно ОСОБА_2 , заступника начальника Новокодацького відділу державної виконавчої служби у місті Дніпрі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), з метою визнання ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого нею дисциплінарного проступку.
Дисциплінарною комісією Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) було розглянуто дисциплінарну справу у відношенні ОСОБА_2 та згідно п.34 «Порядку здійснення дисциплінарного провадження» за результатами розгляду дисциплінарної справи складено Подання дисциплінарної комісії Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) від 14.06.2021 для здійснення дисциплінарного провадження стосовно заступника начальника Новокодацького відділу державної виконавчої служби у місті Дніпрі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) ОСОБА_2 .
З метою виявлення причин та умов, що призвели до безспірного списання коштів державного бюджету на підставі судового рішення на користь ОСОБА_4 в загальному розмірі 385921,32 грн., дослідивши рішення Ленінського районного суду м.Дніпропетровська від 14.09.2017 у справі №205/2460/16-ц, постанову Апеляційного суду Дніпропетровської області від 01.08.2018 та постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 14.02.2019, встановлено, що підставою для винесення негативного судового рішення по справі стало невиконання державним виконавцем Ленінського відділу державної виконавчої служби Дніпропетровського міського управління юстиції ОСОБА_2 вимог ч.4 ст.62 Закону України «Про виконавче провадження» (в редакції від 21.04.1999, що діяла на момент виникнення правовідносин), а саме, з вини державного виконавця ОСОБА_2 не було накладено арешт на домоволодіння АДРЕСА_1 , яке належало ОСОБА_5 та під час проведення електронних торгів ОСОБА_4 фактично було придбане майно, яке не належало боржнику.
Таким чином, державним виконавцем порушено встановлену законодавством процедуру та порядок проведення торгів щодо реалізації майна боржника.
Дисциплінарною комісією вивчено інформацію про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, а також зібрану інформацію в ході формування справи, досліджено матеріали зведеного виконавчого провадження №37242938 та встановлено наступне.
Під час підготовки для проведення реалізації нерухомого майна, а саме домоволодіння по АДРЕСА_1 було порушено:
- старшим державним виконавцем ОСОБА_2 статті 33, 57, 63 Закону України «Про виконавче провадження» (в редакції станом на 18.01.2013), пункт 4.2.1 розділу IV Інструкції з організації примусового виконання рішень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 02.04.2012 №512/5 (в редакції на 24.12.2012) в частині не винесення постанови про арешт майна боржника, а саме не було накладено арешт на домоволодіння АДРЕСА_1 .
Вказана бездіяльність старшого державного виконавця призвела до порушення ч.11 ст.11 Закону України «Про виконавче провадження» щодо обов`язку державного виконавця вживати передбачених Законом заходів примусового виконання рішень, неупереджено, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії.
Вина старшого державного виконавця Ленінського ВДВС ДМУЮ ОСОБА_2 та протиправність дій Ленінського ВДВС ДМУЮ встановлені рішенням Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 14.09.2017 у справі №205/2460/16-ц, постановою Апеляційного суду Дніпропетровської області від 01.08.2018 та постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 14.02.2019.
17 грудня 2021 року на адресу суду від представника позивача надійшла відповідь на відзив вх.№115830/21, в якій остання не погоджується із доводами представника відповідача викладеними у відзиві на позовну заяву, з огляду на таке.
Висновок про прийняття рішення щодо здійснення дисциплінарного провадження є неналежним, оскільки позивачем обґрунтовано, що рішення про порушення Дисциплінарного провадження є протиправним, а відповідачем всупереч вимогам абз.1-2 ч.2 ст.77 КАС України цього не спростовано та не доведено правомірності його дій щодо порушення дисциплінарного провадження.
Ані на момент прийняття рішення про проведення дисциплінарних проваджень, ані після їх проведення (оскільки дисциплінарне провадження не призначене для встановлення фактів протиправного заподіяння шкоди та вини в цьому державних службовців) відповідач не мав і наразі не має підстав стверджувати, що державними службовцями, серед яких і позивач і третя особа, нібито протиправно заподіяно збитки державному бюджету.
Відповідач зазначає, що «вина старшого державного виконавця Ленінського ВДВС ДМУЮ ОСОБА_2 та протиправність дій Ленінського ВДВС ДМУЮ встановлені рішенням Ленінського районного суду м.Дніпропетровська від 14.09.2017 у справі №205/2460/16-ц, постановою Апеляційного суду Дніпропетровської області від 01.08.2018 та постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 14.02.2019».
Позивач відкидає таке тлумачення відповідачем судових рішень по суті справи №205/2460/16-ц, оскільки в жодному із цих рішень персонально не згадані ані позивач ОСОБА_1 , ані третя особа - ОСОБА_2 , тим більше не вказано про встановлення вини цих осіб.
Твердження відповідача про те, що рішення, що оскаржується, не стосуються позивача, а стосуються безпосередньо ОСОБА_2 , є хибними, оскільки у поданні дисциплінарної комісії від 14.06.2021 року та Наказі №2389-к прямо надається правова оцінка діям позивача, стверджується про протиправність його діянь, його вину.
Окрім того, сам же відповідач, коли виступає позивачем у справі №205/8627/21 посилається на подання дисциплінарної комісії від 14.06.2021 року як на документ, яким нібито підтверджується протиправність діянь позивача, його вина, її форма та ступінь тощо.
20 січня 2022 року на адресу суду від представника Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) надійшли пояснення вх.№6013/22, в яких останній просить відмовити у задоволенні позовних вимог відповідача, у зв`язку із наступним.
Порядок здійснення дисциплінарного провадження регламентується Розділом VIII Закону України «Про державну службу» та Порядком здійснення дисциплінарного провадження затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 №1039.
У наказі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м, Дніпро) від 29.04.2021 №1588-к зазначено, що дисциплінарне провадження порушено відповідно до статей 68,69,71 Закону України «Про державну службу».
Тому твердження позивача щодо не доведення правомірності дій щодо порушення дисциплінарного провадження взагалі не обґрунтовані та безпідставні.
Щодо тверджень позивача про те, що відповідач використовує подання дисциплінарної комісії від 14.06.2021 як доказ вини позивача у справі №205/8627/21, представник зазначив наступне.
Відповідно до пункту 36 Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів від 04.12.2019 №1039, за результатами розгляду дисциплінарного провадження суб`єкт призначення (керівник державної служби) протягом десяти календарних днів з дня отримання пропозиції Комісії, подання дисциплінарної комісії приймає рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.
З огляду на вищезазначене, можна прийти до висновку, що суб`єкт призначення (керівник державної служби) може прийняти одне з двох рішень або про накладання на державного службовця дисциплінарного стягнення, або про закриття дисциплінарного провадження.
Відповідно до наказу Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) від 25.06.2021 №2389-к «Про закриття дисциплінарного провадження» на підставі частини десятої статті 69, частини п`ятої статті 74, частини першої статті 77 Закону України «Про державну службу», подання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), дисциплінарної справи, листа Міністерства юстиції України від 14.06.2021 року, пояснень ОСОБА_2 , вирішено закрити дисциплінарне провадження стосовно ОСОБА_2 , заступника начальника Новокодацького відділу державної виконавчої служби у місті Дніпрі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), у зв`язку із закінченням строків застосування дисциплінарного стягнення.
Відносно позивача не порушувалось дисциплінарне провадження, а тому звернення до суду є безпідставним, необґрунтованим та таким, що суперечить завданню адміністративного судочинства
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20 січня 2022 року продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10 лютого 2022 року у задоволенні клопотання представника відповідача про закриття провадження в адміністративній справі відмовлено.
Останнє судове засідання у справі відбулось 17 лютого 2022 року о 12 годині 45 хвилин.
У судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав, адміністративний позов просив задовольнити.
Представник відповідача просила відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог, підтримавши доводи викладені у відзиві на позовну заяву та поясненнях.
Третя особа просила задовольнити адміністративний позов у повному обсязі.
Заслухавши пояснення позивача, представника відповідача, третьої особи, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши норми чинного законодавства України, суд встановив наступні обставини.
Відповідно до доручення Державного Секретаря Міністерства юстиції України від 26.04.2021 №160/1.3/48-21, Південно-Східне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) розглянуло листи Державної казначейської служби України від 26.03.2021 №5-22-06/6483, від 20.04.2021 №5-06-06/8316 та у встановленому законодавством порядку вирішило питання щодо здійснення дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців, внаслідок протиправних дій та/або бездіяльності яких заподіяно збитки державному бюджету.
Відповідно до наказу Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) від 29.04.2021 №1588-к «Про дисциплінарне провадження у відношенні ОСОБА_3 » порушено дисциплінарне провадження стосовно ОСОБА_2 , заступника начальника Новокодацького відділу державної виконавчої служби у місті Дніпрі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), з метою визнання ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого нею дисциплінарного проступку.
Дисциплінарною комісією Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) було розглянуто дисциплінарну справу у відношенні ОСОБА_2 та згідно п.34 «Порядку здійснення дисциплінарного провадження» за результатами розгляду дисциплінарної справи складено подання дисциплінарної комісії Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) від 14.06.2021 для здійснення дисциплінарного провадження стосовно заступника начальника Новокодацького відділу державної виконавчої служби у місті Дніпрі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) ОСОБА_2 .
У поданні дисциплінарної комісії Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) від 14.06.2021 зазначено, що підставою для порушення дисциплінарного провадження стало подання заступника начальника Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) - начальника Управління забезпечення примусового виконання рішень у Дніпропетровській області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Більчука О.А. від 29.04.2021, поданого за результатами розгляду листа Державної казначейської служби України від 20.04.2021 №5-06-06/8316 «Щодо вжиття заходів» з додатком до нього та надісланого дорученням Державного Секретаря Міністерства юстиції України від 26.04.2021 №160/1.3/48-21, щодо здійснення казначейством протягом першого кварталу 2021 року безспірного списання коштів державного бюджету за рішеннями судів про відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями чи бездіяльністю органів державної влади, посадових і службових осіб, відповідно до підпункту 2 пункту 9 Бюджетного кодексу України та Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 №845.
Так, у ході розгляду вищезазначеного листа Державної казначейської служби України, встановлено, що рішенням Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 14.09.2017 у справі №205/2460/16-ц, визнано недійсними електронні торги від 22 грудня 2014 року з реалізації домоволодіння АДРЕСА_1 , проведені між Ленінським відділом державної виконавчої служби Дніпропетровського міського управління юстиції та покупцем ОСОБА_4 . Стягнуто з Держави в особі Державної казначейської служби України на користь ОСОБА_4 суму у розмірі 241395,00 грн.; індекс інфляції за період з січня 2015 року по лютий 2017 року у розмірі 139526,32 грн. та моральну шкоду у розмірі 5000 грн.
З метою виявлення причин та умов, що призвели до безспірного списання коштів державного бюджету на підставі судового рішення на користь ОСОБА_4 в загальному розмірі 385921,32 грн., дослідивши рішення Ленінського районного суду м.Дніпропетровська від 14.09.2017 у справі №205/2460/16-ц, постанову Апеляційного суду Дніпропетровської області від 01.08.2018 та постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 14.02.2019, встановлено, що підставою для винесення негативного судового рішення по справі стало невиконання державним виконавцем Ленінського відділу державної виконавчої служби Дніпропетровського міського управління юстиції ОСОБА_2 вимог ч.4 ст.62 Закону України «Про виконавче провадження» (в редакції від 21.04.1999, що діяла на момент виникнення правовідносин), а саме, з вини державного виконавця ОСОБА_2 не було накладено арешт на домоволодіння АДРЕСА_1 , яке належало ОСОБА_5 та під час проведення електронних торгів ОСОБА_4 фактично було придбане майно, яке не належало боржнику. Таким чином, за таких обставин державним виконавцем порушено встановлену законодавством процедуру та порядок проведення торгів щодо реалізації майна боржника.
У поданні дисциплінарної комісії Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) від 14.06.2021 року зазначено наступні висновки:
Враховуючи вищенаведене, можливо дійти висновку, що шкода, заподіяна внаслідок виплати державою згідно з рішенням Ленінського районного суду м.Дніпропетровська в 14.09.2017 у справі №205/2460/16-ц, постановою Апеляційного суду Дніпропетровської області від 01.08.2018 та постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 14.02.2019 спричинена внаслідок неналежного виконання посадових обов`язків державними службовцями Ленінського відділу державної виконавчої служби Дніпропетровського міського управління юстиції, а саме:
- старшим державним виконавцем Ленінського відділу державної виконавчої служби Дніпропетровського міського управління юстиції ОСОБА_2»;
- начальником Ленінського відділу державної виконавчої служби Дніпропетровського міського управління юстиції Никитюком Ігорем Петровичем.
Проаналізувавши всі обставини справи, які досліджувалися, можна дійти до висновку, що формою вини ОСОБА_2 та ОСОБА_1 у безспірному списанні з Державного бюджету коштів у сумі 385921,32 грн. на користь ОСОБА_4 за рішенням Ленінського районного суду м.Дніпропетровська від 14.09.2017 справі №205/2460/16-ц є непрямий умисел.
Даний висновок аргументовано наступним.
Непрямий умисел - це умисел, при якому особа усвідомлювала неправомірність свого діяння (бездіяльності) або рішення, передбачала, що негативні наслідки і хоча не бажала, але свідомо припускала їх настання.
Усвідомлення означає не лише розуміння фактичних обставин проступку (дії/бездіяльності) або незаконного рішення, а й певне розуміння його негативних наслідків.
Фактичні обставини дисциплінарної справи свідчать про те, що ОСОБА_2 будучи досвідченою особою, системно (неодноразово) не виносила постанови про накладання арешту на домоволодіння АДРЕСА_1 , яке належало ОСОБА_5 , незважаючи на вимоги статей 33,57,63 Закону України «Про виконавче провадження», а саме 15.03.2013, 01.04.2013, 17.05.2013, 11.06.2013, 08.07.2013, 12.08.2013.
ОСОБА_1 будучи досвідченою посадовою особою, системно (неодноразово) не забезпечив правильності та повноти підготовлених документів для проведення реалізації майна саме: 15.07.2013 та 05.06.2014.
На підставі вищевикладеного, Дисциплінарна комісія дійшла до висновку, що дії старшого державного виконавця ОСОБА_2 та начальника Ленінського відділу державної виконавчої служби Дніпропетровського міського управління юстиції ОСОБА_1. є неправомірними, оскільки останніми було порушено встановлену законодавством процедуру та порядок проведення торгів щодо реалізації майна боржника, є наявним причинно-наслідковий зв`язок між діями і настанням моральної та матеріальної шкоди в загальному розмірі 385921,32 грн. та визначено ступінь вини державного службовця ОСОБА_2 у розмірі 50% та державного службовця ОСОБА_1 у розмірі 50%.
Враховуючи вищевикладене, з огляду на результати розгляду дисциплінарної справи, а саме, встановлення в діях державного службовця дисциплінарного проступку, але відсутності підстави для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, відповідно до рішення прийнятого на засіданні 07.06.2021, Дисциплінарна комісія пропонує вирішити питання по закриття дисциплінарного провадження відносно ОСОБА_2 у зв`язку із закінченням строку застосування дисциплінарного стягнення, передбачених частиною першою статті 71 Закону України «Про державну службу».
На підставі подання дисциплінарної комісії від 14.06.2021 року відповідачем видано Наказ від 25.06.2021 року №2389-к «Про закриття дисциплінарного провадження».
Вказаним наказом викладено наступні висновки, а саме:
При вирішення питання про відповідальність державного службовця за заподіяну ним шкоду, слід враховувати форму вини службовця, оскільки останній несе матеріальну відповідальність тільки за умисно (прямий та непрямий умисел) заподіяну шкоду.
Крім цього причинний зв`язок між протиправним діянням та заподіяною шкодою є обов`язковою умовою настання деліктної відповідальності.
Причинно-наслідковий зв`язок між діянням особи та заподіянням шкоди полягає в тому, що шкода є наслідком саме протиправного діяння особи, а не якихось обставин. Проста послідовність подій не повинна братися до уваги. Об`єктивний причинний зв`язок, як умова відповідальності виконує функцію визначення об`єктивної правової межі відповідальності за шкідливі наслідки протиправного діяння. Винна особа відповідає не за будь-яку заподіяну шкоду, а тільки за ту шкоду, яка заподіяна його діями.
Відповідно до частина третьої статті 81 Закону України «Про державну службу» у разі спільного заподіяння шкоди кількома державними службовцями кожен із них несе відповідальність у розмірі, пропорційному ступеню вини.
Враховуючи вищенаведене, можливо дійти висновку, що шкода, заподіяна внаслідок виплати державою згідно з рішенням Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 14.09.2017 у справі №205/2460/16-ц, постановою Апеляційного суду Дніпропетровської області від 01.08.2018 та постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 14.02.2019 спричинена внаслідок неналежного виконання посадових обов`язків державними службовцями Ленінського відділу державної виконавчої служби Дніпропетровського міського управління юстиції, а саме:
- старшим державним виконавцем Ленінського відділу державної виконавчої служби Дніпропетровського міського управління юстиції ОСОБА_2;
- начальником Ленінського відділу державної виконавчої служби Дніпропетровського міського управління юстиції Никитюком Ігорем Петровичем.
Проаналізувавши всі обставини справи, які досліджувалися, можна дійти до висновку, що формою вини ОСОБА_2 та ОСОБА_1 у безспірному списанні з Державного бюджету коштів у сумі 385921,32 грн. на користь ОСОБА_4 за рішенням Ленінського районного суду м.Дніпропетровська від 14.09.2017 у справі №205/2460/16-ц є непрямий умисел.
Непрямий умисел - це умисел, при якому особа усвідомлювала неправомірність свого діяння (бездіяльності) або рішення, передбачала його негативні наслідки і хоча не бажала, але свідомо припускала їх настання.
Усвідомлення означає не лише розуміння фактичних обставин проступку (дії/бездіяльності або незаконного рішення), а й певне розуміння його негативних наслідків.
Фактичні обставини дисциплінарної справи свідчать про те, що ОСОБА_2 будучи досвідченою особою, системно (неодноразово) не виносила постанови про накладання арешту на домоволодіння АДРЕСА_1 , яке належало ОСОБА_5 , незважаючи на вимоги статей 33,57,63 Закону України «Про виконавче провадження», а саме: 15.03.2013, 01.04.2013, 17.05.2013, 11.06.2013, 08.07.2013, 12.08.2013.
ОСОБА_1 будучи досвідченою посадовою особою, системно (неодноразово) не забезпечив правильності та повноти підготовлених документів для проведення реалізації майна, а саме: 15.07.2013 та 05.06.2014.
На підставі вищевикладеного, Дисциплінарна комісія дійшла до висновку, що дії старшого державного виконавця ОСОБА_2 та начальника Ленінського відділу державної виконавчої служби Дніпропетровського міського управління юстиції ОСОБА_1 є неправомірними, оскільки останніми було порушено встановлену законодавством процедуру та порядок проведення торгів щодо реалізації майна боржника, є наявним причинно-наслідковий зв`язок між діями та настанням моральної та матеріальної шкоди в загальному розмірі 385921,32 грн. та визначена ступінь вини державного службовця ОСОБА_2 у розмірі 50% та державного службовця ОСОБА_1 у розмірі 50%.
Враховуючи вищевикладене, а також той факт, що з моменту вчинення дисциплінарного проступку минув один рік, керуючись частиною десятою статті 69, частиною п`ятою статті 74, частиною першою статті 77 Закону України «Про державну службу» вирішено закрити дисциплінарне провадження стосовно ОСОБА_2 , заступника начальника Новокодацького відділу державної виконавчої служби у місті Дніпрі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро), у зв`язку із закінченням строків застосування дисциплінарного стягнення».
ОСОБА_1 вважає Наказ №1588-к та Наказ №2389-к протиправними та такими, що підлягають скасуванню, а дії Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) щодо призначення і проведення дисциплінарного провадження та складання подання дисциплінарної комісії від 14.06.2021 року - протиправними, що і стало підставою для звернення до суду із позовною заявою.
Вирішуючи позовні вимоги по суті, суд виходить з наступного.
Відносини дисциплінарної відповідальності державних службовців та відносини щодо проведення дисциплінарного провадження стосовно державних службовців врегульовано: статтями 64-82 (Глава 2 «Засади дисциплінарної відповідальності» Розділу VIII «Дисциплінарна та матеріальна відповідальність державних службовців») Закону України «Про державну службу» від 10.12.2015 №889-VIII, Порядком здійснення дисциплінарного провадження ( Порядок №1039).
Порядок №1039 здійснення дисциплінарного провадження визначає, зокрема:
1) повноваження та порядок роботи дисциплінарної комісії;
2) порядок формування дисциплінарної комісії;
3) порядок здійснення дисциплінарного провадження у разі неможливості утворення або функціонування дисциплінарної комісії у державному органі.
Пунктом 7 Порядку №1039 передбачено, що метою дисциплінарного провадження є визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку.
У свою чергу, відповідно до п.5 Порядку №1039, строк здійснення дисциплінарного провадження визначається міністром або суб`єктом призначення з урахуванням встановленого законодавством строку притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності.
Законодавство забороняє порушення дисциплінарного провадження стосовно державного службовця у випадку, якщо сплинули строки притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності.
Порядок №1039 вичерпно встановлює повноваження дисциплінарної комісії щодо кола досліджуваних питань та варіантів рішення дисциплінарної комісії: дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання (абз.1 п.33 Порядку №1039);
Дисциплінарна комісія повинна встановити:
чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження;
чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку;
чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби;
чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності;
який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця» (абз.2 п.33 Порядку №1039);
Подання дисциплінарної комісії складається із вступної, мотивувальної та резолютивної частини.
У вступній частині зазначаються: дата складення; відомості щодо підстав для порушення дисциплінарного провадження; прізвище, ім`я, по батькові державного службовця, його посада, інші відомості, що мають значення для здійснення дисциплінарного провадження.
У мотивувальній частині зазначаються: у разі відсутності у діях державного службовця дисциплінарного проступку: факти, що підтверджують відсутність вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку із відповідним обґрунтуванням; заяви, клопотання, пояснення державного службовця та рішення, прийняті Комісією, дисциплінарною комісією за результатами їх розгляду; у разі наявності у діях державного службовця дисциплінарного проступку: факти, що підтверджують вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку, з посиланням на положення відповідних нормативно-правових актів; обставини, що призвели до вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку; ступінь вини державного службовця; характер дисциплінарного проступку, ступінь його тяжкості, настання тяжких наслідків; відомості, що характеризують державного службовця, обставини, що пом`якшують чи обтяжують дисциплінарну відповідальність державного службовця, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та ставлення державного службовця до державної служби; заяви, клопотання, пояснення державного службовця та рішення, прийняті Комісією, дисциплінарною комісією за результатами їх розгляду.
У резолютивній частині зазначаються: у разі відсутності у діях державного службовця дисциплінарного проступку: прізвище, ім`я, по батькові державного службовця, висновок про відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку; пропозиція про закриття дисциплінарного провадження; у разі наявності у діях державного службовця дисциплінарного проступку: висновок про наявність у діях державного службовця дисциплінарного проступку, передбаченого відповідним пунктом частини другої статті 65 Закону, та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; вид дисциплінарного стягнення, рекомендованого до застосування, передбачений відповідною частиною статті 66 Закону, або обставини, що виключають можливість накладення дисциплінарного стягнення» (п.34 Порядку №1039).
Згідно із ст.61 Закону №889-VІІІ службова дисципліна державних службовців забезпечується, зокрема, шляхом дотримання у службовій діяльності вимог цього Закону та інших нормативно-правових актів у сфері державної служби та виконання правил внутрішнього службового розпорядку.
Стаття 38 Закону №889-VIII вказує на те, що поняття проходження державної служби охоплює прийняття на державну службу, просування по службі державних службовців, вирішення Інших питань, пов`язаних із службою, зокрема і питань притягнення до дисциплінарної відповідальності державних службовців, регламентованих розділом VIII цього Закону.
Частиною 1 ст.64 Закону №889-VIII визначено, що за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.
Відповідно до ч.1 ст.65 Закону №889-VIII підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.
Дисциплінарним проступком згідно з п.5 ч.2 ст.65 Закону № 889-VIII є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.
Відповідно до ст.66 Закону № 889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.
Пункти 3 та 4 ч.2 ст.66 Закону №889-VIII вказують, що у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених п.4, п.5, п.12 та п.15 ч.2 ст.65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.
А у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених п.2 та п.8 ч.2 ст.65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарних проступків, передбачених п.4 та п.5 ч.2 ст.65 цього Закону, суб`єкт призначення або керівник державної служби може попередити такого державного службовця про неповну службову відповідність.
Статтею 69 Закону № 889-VIII визначено, що для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ.
Відповідно до ч.9, ч.10, ч.11 ст.69 Закону №889 Дисциплінарна комісія розглядає дисциплінарну справу державного службовця, сформовану в установленому цим Законом порядку. Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення. Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.
Згідно із ст.73 Закону №889-VIII з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.
Дисциплінарна справа повинна містити: 1) дату і місце її формування; 2) підстави для відкриття дисциплінарного провадження; 3) характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; 4) відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; 5) інформаційну довідку з викладенням обставин щодо вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку; 6) пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; 7) пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; 8) пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; 9) належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 10) відомості про причини і умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення чи обставини, на підставі яких з державного службовця знімають звинувачення; 11) висновок за результатами службового розслідування (у разі його проведення); 12) висновок про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; 13) опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.
Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиції Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.
Стаття 74 Закону №889-VIII передбачає, що дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.
Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця.
Відповідно до статті 75 Закону №889-VІІІ, перед накладенням дисциплінарного стягнення суб`єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення. Пояснення державного службовця має відображати час, місце, обставини та причини вчинення ним дисциплінарного проступку, його усвідомлення чи заперечення провини, а також інші питання, які мають значення у справі.
Статтею 77 Закону №889-VIII зазначено що рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення. Державному службовцю видається під розписку належним чином завірена копія наказу (розпорядження) про накладення на нього дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження не пізніше наступного робочого дня після прийняття відповідного рішення.
Судом встановлено, що відповідачем видано Наказ від 29.04.2021 року №1588-к «Про дисциплінарне провадження у відношенні ОСОБА_2 », Наказом №1588-к порушено дисциплінарне провадження стосовно ОСОБА_2 , заступника начальника Новокодацького відділу державної виконавчої служби у місті Дніпрі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого нею дисциплінарного проступку.
За наслідками Дисциплінарного провадження Дисциплінарна комісія склала Подання дисциплінарної комісії Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) з розгляду дисциплінарної справи для здійснення дисциплінарного провадження стосовно заступника начальника Новокодацького відділу державної виконавчої служби у місті Дніпрі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) ОСОБА_2 від 14.06.2021 року.
Відповідно до частина третьої статті 81 Закону України «Про державну службу» у разі спільного заподіяння шкоди кількома державними службовцями кожен із них несе відповідальність у розмірі, пропорційному ступеню вини.
Дисциплінарна комісія дійшла до висновку, що дії старшого державного виконавця ОСОБА_2 та начальника Ленінського відділу державної виконавчої служби Дніпропетровського міського управління юстиції ОСОБА_1 є неправомірними, оскільки останніми було порушено встановлену законодавством процедуру та порядок проведення торгів щодо реалізації майна боржника, є наявним причинно-наслідковий зв`язок між діями та настанням моральної та матеріальної шкоди в загальному розмірі 385921,32 грн. та визначена ступінь вини державного службовця ОСОБА_2 у розмірі 50% та державного службовця ОСОБА_1 у розмірі 50%.
На підставі подання дисциплінарної комісії від 14.06.2021 року відповідачем видано Наказ від 25.06.2021 року №2389-к «Про закриття дисциплінарного провадження».
Відповідно до пункту 36 Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів від 04.12.2019 №1039, за результатами розгляду дисциплінарного провадження суб`єкт призначення (керівник державної служби) протягом десяти календарних днів з дня отримання пропозиції Комісії, подання дисциплінарної комісії приймає рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.
З огляду на вищезазначене, можна прийти до висновку, що суб`єкт призначення (керівник державної служби) може прийняти одне з двох рішень або про накладання на державного службовця дисциплінарного стягнення, або про закриття дисциплінарного провадження.
Відповідно до наказу Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) від 25.06.2021 №2389-к «Про закриття дисциплінарного провадження» на підставі частини десятої статті 69, частини п`ятої статті 74, частини першої статті 77 Закону України «Про державну службу», подання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), дисциплінарної справи, листа Міністерства юстиції України від 14.06.2021 року, пояснень ОСОБА_2 вирішено закрити дисциплінарне провадження стосовно ОСОБА_2 , заступника начальника Новокодацького відділу державної виконавчої служби у місті Дніпрі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро), у зв`язку із закінченням строків застосування дисциплінарного стягнення.
Відповідач зазначає, що вина старшого державного виконавця Ленінського ВДВС ДМУЮ ОСОБА_2 та протиправність дій Ленінського ВДВС ДМУЮ встановлені рішенням Ленінського районного суду м.Дніпропетровська від 14.09.2017 у справі №205/2460/16-ц.
Суд відхиляє доводи представника відповідача, оскільки у вказаному судовому рішенні стосовно ОСОБА_1 жодних обставин не встановлено, крім того, позивач не був учасником справи №205/2460/16-ц.
Судом також встановлено, що у дисциплінарному провадженні державним службовцем, стосовно якого здійснювалось дисциплінарне провадження, була лише ОСОБА_2 , яка є третьою особою по справі.
ОСОБА_1 брав участь у дисциплінарному провадженні як безпосередній керівник державного службовця, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, відтак останній не був державним службовцем, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження.
Таким чином, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 мали у дисциплінарному провадженні різний процесуальний статус, відповідно, як керівник державного службовця, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, та державний службовець, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, однак при цьому солідарно зазнали однакових правових наслідків дисциплінарного провадження, яких за законом повинен зазнати лише державний службовець, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження.
Тобто, дисциплінарне провадження, яке було порушене лише стосовно ОСОБА_2 , фактично було проведено як стосовно неї, так і стосовно ОСОБА_1 .
Частиною 1 статті 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.
Згідно з частиною 2 статті 5 КАС України захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Стаття 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) гарантує, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.
Під ефективним засобом (способом) необхідно розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Тобто ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.
Отже, обираючи спосіб захисту порушеного права, слід зважати й на його ефективність з точки зору статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Згідно з частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до частини 1 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 2 статті 77 КАС України, встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до частини 1 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Враховуючи вищевказане, суд приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог та вважає необхідним і достатнім для захисту порушених прав позивача визнати протиправним та скасувати Наказ Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) від 25.06.2021 року №2389-к "Про закриття дисциплінарного провадження" в частині, яка стосується визначення вини та відповідальності ОСОБА_1 , так як саме вказаний наказ є рішенням суб`єкта владних повноважень, яке породжує для відповідача юридичні наслідки.
Щодо судових витрат зі сплати судового збору, суд зазначає наступне.
Відповідно до вимог ч.3 статті 139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору..
Відповідно до вимог ч.1 статті 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
Керуючись ст.ст.241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Адміністративний позов задовольнити частково.
Визнати протиправним та скасувати Наказ Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) від 25.06.2021 року №2389-к "Про закриття дисциплінарного провадження" в частині, яка стосується визначення вини та відповідальності ОСОБА_1 .
У задоволенні решти позовних вимог відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України, до Третього апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення суду складений 09 березня 2022 року.

Суддя В.М. Олійник