Справа № 580/9411/21
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2022-02-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 лютого 2022 року справа № 580/9411/21

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Трофімової Л.В. за участі секретаря судового засідання Галасун А.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції за правилами загального позовного провадження адміністративну справу № 580/9411/21

за позовом ТОВ «Мінора-Умань» (вул. Пушкіна, 54 А, м. Умань, Черкаська область, 20301, ) [представник позивача - адвокат Прудивус М.А. за ордером]

до Управління містобудування, землевпорядкування, комунального майна та будівельного контролю Уманської міської ради (пл. Соборності, 1, м. Умань, 20300, )[представник відповідача - не прибув]

третя особа Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації (, 18000, м. Черкаси, бульвар Т.Г. Шевченка, 185) [представники третьої особи за довіреністю - Коломієць Т.В., Суховий М.О.]

про визнання протиправним і скасування індивідуального акта, прийняв рішення.

10.11.2022 вх.44061/21 ТОВ «Мінора-Умань», звернувшись до Черкаського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Управління містобудування, землевпорядкування, комунального майна та будівельного контролю Уманської міської ради, просить: визнати протиправною та скасувати постанову Управління містобудування, землевпорядкування, комунального майна та будівельного контролю Уманської міської ради від 25.10.2021 № 23 «Про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудування».

Ухвалою від 11.11.2021 відкрито загальне провадження у справі, призначено підготовче судове засідання на 01.12.2021 - оголошено перерви у підготовчому засіданні до 06.12.2021, 21.12.2021, 22.12.2021. Ухвалою від 22.12.2021 продовжено строк проведення підготовчого провадження на 30 днів, підготовче судове засідання призначено на 13.01.2022 - оголошено перерви у підготовчому засідання до 19.01.2022, 02.02.2022. Протокольною ухвалою від 02.02.2022 закрито підготовче провадження у справі, справу призначено до розгляду по суті на 17.02.2022, залучено в якості третьої особи без самостійних вимог на стороні відповідача Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації та оголошено перерву у судовому засідання до 22.02.2022, 24.02.2022. У судовому засідання від 24.02.2022 оголошено вступну та резолютивну частини судового рішення.

В обґрунтуванні позовних вимог представником позивача зазначено, що оскаржувану постанову разом з протоколом від 18.10.2021 № 23 про порушення в сфері містобудівної діяльності, актом про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва від 18.10.2021 та листом відповідача від 23.10.2021 № 489/13-18 керівником ТОВ «Мінора-Умань» отримано поштовим конвертом 03.11.2021. З протоколу від 18.10.2021 позивач дізнався, що зміст правопорушення встановлено у не допущенні представників відділу до перевірки відповідно до п.2 ч.6 ст.2 Закону України «Про відповідальність у сфері містобудівної діяльності» відповідно до наказу начальника відділу від 23.10.2021 № 489/13-20, направлення від 23.10.2021 № 43 забудовнику ТОВ «Мінора-Умань», керівником якої є ОСОБА_1, було надіслано повідомлення про здійснення позапланової перевірки на 18.10.2021 об 11:00. Повідомлення було отримано, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення № 511. 18.10.2021 забудовник за адресою АДРЕСА_1 для взяття участі у перевірці не з`явився, чим (на думку відповідача) не допустив представників відділу до перевірки (відправлення за номером № 511 вручене за довіреністю 30.09.2021), однак жодних довіреностей на отримання кореспонденції позивач не видавав. Керівник позивача є громадянином Ізраїлю та у період з 19.09.2021 до 05.10.2021 був відсутнім в Україні, що свідчить про необізнаність керівника про заплановану перевірку. Позивач також зауважує, що земельна ділянка за адресою АДРЕСА_1 не огороджена, що дозволяє вільний її огляд представниками відповідача без участі позивача, а тому й не виключає припущення про те, що представники відповідача не виходили у вказану дату на зазначену перевірку, а склали відповідні документи в кабінетах. 06.12.2021 вх.48699/21 до суду надійшло клопотання від представника позивача про поновлення пропущеного з поважних причин строку звернення до адміністративного суду. Зважаючи на дефекти оформлення документів, необізнаність керівника юридичної особи про перевірку позивач вважає прийняття постанови протиправною і просить скасувати індивідуальний акт.

Відповідач позов не визнав, 27.01.2022 вх.4363/22 подав до суду відзив на позовну заяву, де зазначив, що 07.09.2021 до відповідача надійшов лист Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Черкаській області від 30.08.2021 № 1023-7-1.18/389 та звернення Міжнародного благодійного фонду ім. Рабі Нахмана з Бреславу про неможливість віднесення об`єктів будівництва, зокрема за адресою: АДРЕСА_1, до незначних наслідків (СС1) у зв`язку із порушенням чинного законодавства. Відповідно до направлень від 16.09.2021 № 32 та № 33 згідно з наказами про здійснення позапланової перевірки від 16.09.2021 № 259/13-20 та № 260/13-20, з метою перевірки обставин відділом на адресу позивача були направлені повідомлення від 17.09.2021 № 414/13-20 та № 415/13-20 засобами поштового зв`язку за № 792 та № 806, що не були вручені забудовникам ОСОБА_1 та ОСОБА_2. Відповідно до направлень від 24.09.2021 № 36 та № 37 згідно з наказами про здійснення позапланової перевірки від 24.09.2021 № 281/13-20 та № 282/13-20 з метою здійснення позапланової перевірки відділом на адресу позивача були направлені повідомлення від 27.09.2021 № 431/13-20 та № 432/13-20 засобами поштового зв`язку за № 511 та № 543, що згідно відомостей з офіційного сайту ПАТ «Укрпошта» 30.09.2021 мали статус: «відправлення вручено: за довіреністю», тобто відповідач завчасно повідомив юридичну особу про перевірку та був обізнаний про передачу об`єктів будівництва від фізичних осіб юридичній особі, яка повинна забезпечити доступ до цих об`єктів будівництва, позаяк 06.10.2021 відповідачу стало відомо про створення юридичної особи ТОВ «Мінора-Умань» за адресою: вул. Пушкіна, 54А, м. Умань. Відповідно до направлення від 06.10.2021 № 40 згідно з наказом від 06.10.2021 № 292/13-20 відділом на адресу позивача були направлені повідомлення від 06.10.2021 № 414/13-20 та № 456/13-20 засобами поштового зв`язку за № 777. У вказані у повідомленні про перевірку дату та час (18.10.2021 об 11:00) забудовник не з`явився (уповноваженим представникам не надав відповідних доручень чи розпоряджень), що свідчить недопуск представників відділу до здійснення перевірки за адресою: АДРЕСА_1. За наслідками позапланової перевірки складено акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 18.10.2021. За фактом правопорушення складено протокол про адміністративні правопорушення від 18.10.2021 № 23. Відсутність керівника позивача і не забезпечення юридичною особою унеможливило здійснення відповідачем перевірки згідно вимог п.9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 № 553, що виразилось у фактичному не допуску і не забезпеченні допуску посадових осіб відділу до здійснення позапланової перевірки (відділ може встановити чи проводитись незаконні будівельні роботи лише під час перевірки у встановленому порядку), тому просить відмовити у задоволенні позову.

24.02.2022 вх.8630/22 до суду надійшли пояснення третьої особи щодо позову, де зазначено, що рішенням Черкаської обласної ради народних депутатів від 07.02.1995 № 23 «Могилу Цадика Нахмана 1811 року» було внесено до Списку пам`яток історії та культури області, що перебувають під охороною держави. Указом Президента України від 07.06.1994 № 283/94 було створено історико-культурний центр на місці поховання духовного лідера брацлавських хасидів Цадика Нахмана у місті Умань Черкаської області. Статтею 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що до незначних наслідків (СС1) не можуть бути віднесені об`єкти, нове будівництво яких здійснюється в охоронній зоні пам`яток культурної спадщини національного та місцевого значення (розміри охоронної зони не можуть бути менші за два горизонтальні або два вертикальні розміри пам`ятки). Виконавчим комітетом Уманської міської ради було віднесено землю за адресою: вул. Белінського, 1, площею 0,4698 га до категорії земель історико-культурного призначення рішенням сесії від 22.05.1992 № 10. 09.04.2021 було завершено юридично процес затвердження охоронних зон пам`ятки та наказом Управління від 09.04.2021 № 41 було затверджено межі та режими використання зон охорони пам`ятки історії місцевого значення «Могила Цадика Нахмана 1811 р.» та було встановлено режими використання пам`ятки та її зони охорони. Земельна ділянка за адресою: АДРЕСА_1 знаходиться в межах охоронної зони пам`ятки «Могила Цадика Нахмана 1811 року», що не може бути меншою за два горизонтальні або два вертикальні розміри пам`ятки, позаяк територією пам`ятки є земельна ділянка, на якій розташована пам`ятка і яка пов`язана з нею історично і функціонально та забезпечує її збереження і функціонування як об`єкта культурної спадщини. Наказом Управління від 09.04.2021 № 41 безпосередньо в зоні охорони пам`ятки було заборонено господарську діяльність, окрім реставрації, благоустрою (за проектами, погодженими в установленому порядку) та здійснення поточних ремонтів. На земельній ділянці за адресою АДРЕСА_1 , що знаходиться в межах охоронної зони пам`ятки «Могила Цадика Нахмана 1811 року» ведеться незаконне будівництво житлового будинку (готельного комплексу) без дозволу відповідного органу охорони культурної спадщини. Представник третьої особи вважає, що позов задоволенню не належить, позаяк юридична особа не надала підтвердних документів належності спірних забудов на відповідних ділянках, що не перебувають під охороною держави, а також юридична особа не забезпечила доступ до перевірки. Представник третьої особи наголосив, що оскарження окремих пунктів наказу від 09.04.2021 № 41 та зловживання правами мають оцінюватися у контексті превалювання змісту над формою і через призму не нанесення шкоди іншим особам. 24.02.2022 вх.8640/22 надійшло клопотання про зобов`язання АТ «Укрпошти» (яке не є учасником справи) надати суду належним чином засвідчені копії повідомлень про вручення рекомендованих поштових відправлень на адресу позивача, проте не було оформлене відповідно до вимог КАС України. У судовому засіданні представники третьої особи повідомили, що розміри охоронної зони не можуть бути менші за два горизонтальні або два вертикальні розміри пам`ятки, проте здійснюється незаконне будівництво понад встановлених обмежень без дотримання вимог чинного законодавства, а недопуск чи ухилення від перевірки є таким, що порушує інтереси держави та громади. Керівник відповідача Євгеній Клімов просив здійснювати судовий розгляд справи за відсутності представника Управління.

Розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши повідомлені представниками позивача та відповідача, третьою особою аргументи щодо обставин справи, належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів сукупно, суд дійшов висновку, що у задоволенні позову належить відмовити повністю з огляду на таке.

Конституцією України передбачено (частина 2 статті 19), що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Згідно статті 6 Конституції України органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України. Згідно частини 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. Відповідно до частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Судом встановлено, що згідно з відомостями з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань товариство з обмеженою відповідальністю «Мінора-Умань» () зареєстроване 27.08.2021, знаходиться за адресою: АДРЕСА_1. Керівником ТОВ «Мінора-Умань» є громадянин Ізраїлю ОСОБА_1 . Засновниками ТОВ «Мінора-Умань» є громадяни Ізраїлю ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

26.08.2021 міжнародний благодійний фонд ім. Рабі Нахмана з Бреславу направив звернення вих.№ 422 до управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області щодо недотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності під час будівництва у межах охоронних зон історико-культурного центру на місці поховання духовного лідера брацлавських хасидів Цадика Нахмана у місті Умань Черкаської області. У зверненні зазначено, що об`єкт нерухомості, розташований за адресою: АДРЕСА_1 знаходиться у межах охоронної зони пам`ятки «Могила Цадика Нахмана 1811 року» з найбільш суворими обмеженнями. Нормами статті 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що до незначних наслідків (СС1) не можуть віднесені об`єкти, нове будівництво яких здійснюється в охоронній зоні пам`яток культурної спадщини національного та місцевого значення (розміри охоронної зони не можуть бути менші за два горизонтальні або два вертикальні розміри пам`ятки). Станом на дату направлення звернення власником земельної ділянки, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 кадастрові номери: :02:005:0655, :02:005:0656 було направлено декларації про готовність до експлуатації об`єктів з незначними наслідками вх.№ 291 від 09.08.2021 та № 292 від 09.08.2021. Оскільки з 18.03.2020 Держархбудінспекція та її територіально органі позбавлені повноважень здійснювати заходи державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, то відповідне звернення було перенаправлено до Управління містобудування, землевпорядкування, комунального майна та будівельного контролю Уманської міської ради.

16.09.2021 Управлінням містобудування, землевпорядкування, комунального майна та будівельного контролю було видано направлення № 32 для здійснення позапланової перевірки на «проведення будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки 020050655, м. Умань, Черкаської обл.» щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу управління містобудування, землевпорядкування, комунального майна та будівельного контролю Уманської міської ради від 16.09.2021 № 259/13-20 та заяви від 30.08.2021 № 1023-7-1.18/389. Направлення було відправлено засобами поштового зв`язку 17.09.2021, трекінг відправлення 792 (відправлення вручено: за довіреністю 29.10.2021).

16.09.2021 Управлінням містобудування, землевпорядкування, комунального майна та будівельного контролю було видано направлення № 33 для здійснення позапланової перевірки на «проведення будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки :02:005:0656, м. Умань, Черкаської обл.» щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 та ОСОБА_2 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу управління містобудування, землевпорядкування, комунального майна та будівельного контролю Уманської міської ради від 16.09.2021 № 260/13-20 та заяви від 30.08.2021 № 1023-7-1.18/389. Направлення було відправлено засобами поштового зв`язку 17.09.2021, трекінг відправлення 806 (відправлення вручено: за довіреністю 29.10.2021).

24.09.2021 Управлінням містобудування, землевпорядкування, комунального майна та будівельного контролю було видано направлення № 36 для здійснення позапланової перевірки на «проведення будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки 020050655, м. Умань, Черкаської обл.» щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу управління містобудування, землевпорядкування, комунального майна та будівельного контролю Уманської міської ради від 24.09.2021 № 281/13-20 та заяви від 30.08.2021 № 1023-7-1.18/389. Направлення було відправлено засобами поштового зв`язку 27.09.2021, трекінг відправлення 511 (відправлення вручено: за довіреністю 30.09.2021).

24.09.2021 Управлінням містобудування, землевпорядкування, комунального майна та будівельного контролю було видано направлення № 37 для здійснення позапланової перевірки на «проведення будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки :02:005:0656, м. Умань, Черкаської обл.» щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 та ОСОБА_2 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу управління містобудування, землевпорядкування, комунального майна та будівельного контролю Уманської міської ради від 24.09.2021 № 282/13-20 та заяви від 30.08.2021 № 1023-7-1.18/389. Направлення було відправлено засобами поштового зв`язку 27.09.2021, трекінг відправлення 543 (відправлення вручено: за довіреністю 30.09.2021).

06.10.2021 Управлінням містобудування, землевпорядкування, комунального майна та будівельного контролю було видано направлення № 40 для здійснення позапланової перевірки на «проведення будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1.» щодо дотримання суб`єктом містобудування ТОВ «Мінора-Умань» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу управління містобудування, землевпорядкування, комунального майна та будівельного контролю Уманської міської ради від 06.10.2021 № 292/13-20 та заяви від 30.08.2021 № 1023-7-1.18/389. Направлення було відправлено засобами поштового зв`язку 06.10.2021, трекінг відправлення 777 (відправлення вручено: за довіреністю 10.11.2021).

Основними законодавчими актами у національному законодавстві, що врегульовують правовідносини у цій сфері є Закони України від 17.02.2011 №3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності», від 20.05.1999 №687-XIV «Про архітектурну діяльність» (далі - Закони №3038-VI, №687-XIV), а також прийняті на їх виконання підзаконні нормативно-правові акти. Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі - Закон № 877). Статтею 1 Закону № 877 визначено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади у межах повноважень щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства. Відповідно до частини 1 статті 4 Закону № 877 державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом. Згідно частини 5 статті 7 Закону № 877 перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення). Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання. Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.

Згідно з висновками Верховного Суду України у постанові від 27.01.2015 у справі №21-425а14, Верховного Суду від 05.02.2019 у справі №821/1157/16, від 05.02.2019 у справі №2а-10138/12/2670, від 04.02.2019 у справі №807/242/14 лише дотримання умов та порядку прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок, може бути підставою для визнання правомірними дій контролюючого органу щодо їх проведення. У свою чергу порушення контролюючим органом вимог щодо призначення та проведення перевірки призводить до відсутності правових наслідків такої.

Управління містобудування, землевпорядкування, комунального майна та будівельного контролю Уманської міської ради (https://uman-rada.gov.ua/index.php/miska-vlada/orhany-mistsevoho-samovriaduvannia/item/7001-upravlinnia-mistobuduvannia-zemlevporiadkuvannia-komunalnoho-maina-ta-budivelnoho-kontroliu-umanskoi-miskoi-rady) здійснює реалізацію державної політики у сфері архітектурно-будівельного контролю, дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, збереження та забезпечення порядку у будівельній галузі, захист комфорту та безпеки громадян, забезпечення прав населення.

Загальновідомо з ЄДРСР, що у справі №705/5699/21 1-кс/705/36/22 зазначено: Указом Президента України від 07.06.1994 № 283/94 було створено історико-культурний центр на місці поховання духовного лідера брацлавських хасидів Цадика Нахмана у місті Умань Черкаської області. Рішенням від 10.11.1994 № 431 Виконавчого комітету Уманської міської ради народних депутатів зареєстровано положення про Історико-культурний центр, пунктом 1.7. якого було визначено, що на території центру в межах охоронних зон будь-які земляні, будівельні, шляхові роботи можуть здійснюватися лише за погодженням з державними органами охорони пам`яток історії та культури, а також з Громадою. Межі охоронних зон Історико-культурного центру було визначено Рішенням Виконавчого комітету Уманської міської ради народних депутатів від 13.10.1994 № 375. Рішенням Черкаської обласної ради народних депутатів від 07.02.1995 № 23 «Могилу Цадика Нахмана 1811 року» віднесено до Списку пам`яток історії та культури області, що перебувають під охороною держави. Згідно з нормами Порядку обліку об`єктів культурної спадщини, затвердженого наказом Міністерства культури України № 158 від 11.03.2013, територією пам`ятки є земельна ділянка, на якій розташована пам`ятка, яка пов`язана з нею історично і функціонально та забезпечує її збереження її функціонування, як об`єкта культурної спадщини. 09.04.2021 було завершено юридично процес затвердження охоронних зон пам`ятки, та наказом Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації № 41 затверджено межі та режими використання зон охорони пам`ятки історії місцевого значення «Могила Цадика Нахмана 1811р.», встановлено режими використання пам`ятки та її зон охорони. Історико-архітектурним опорним планом міста Умань з моменту його прийняття було встановлено суворі обмеження щодо проведення будівельних та земельних робіт. Зокрема, безпосередньо в зоні охорони пам`ятки заборонена господарська діяльність, окрім реставрації, благоустрою (за проектами, погодженими в установленому порядку) та поточних ремонтів.

Судом не встановлено порушень відповідача з питань призначення та наміру проведення перевірки юридичної особи, тобто працівники Управління містобудування, землевпорядкування, комунального майна та будівельного контролю Уманської міської ради діяли на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Факт проведення перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил без присутності уповноваженої суб`єктом містобудування особи свідчить про допущення грубого, а не формального порушення порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (постанова Верховного Суду від 24.12.2019 у справі №822/716/16).

Верховний Суд також у постанові від 08.08.2019 №822/712/16 вказував на те, що керівник проекту, в присутності якого проведено перевірку, не є замовником будівництва, ні виконавцем функцій замовника і підрядника одночасно, а тому не є суб`єктом містобудування та суб`єктом відповідальності у розумінні частини другої статті 2 Закону №208/94-ВР.

Відповідно до частини 1 статті 41 до Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, що затверджується керівником такого органу. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема: звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Повторне проведення позапланової перевірки за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для раніше проведеної позапланової перевірки об`єкта будівництва чи суб`єктів містобудування, забороняється. Пунктом 2 частини 3 статті 6 Закону № 3038-VI встановлено, що до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Загальні положення про юридичну особу наведені у главі 7 розділу ІІ ЦК України. Згідно з частинами другою, третьою статті 81 ЦК України юридичні особи, залежно від порядку їх створення, поділяються на юридичних осіб приватного права та юридичних осіб публічного права. Юридична особа приватного права створюється на підставі установчих документів відповідно до статті 87 цього Кодексу. Юридична особа приватного права може створюватися та діяти на підставі модельного статуту в порядку, визначеному законом. Цим Кодексом встановлюються порядок створення, організаційно-правові форми, правовий статус юридичних осіб приватного права.

Стаття 4 Закону України «Про правовий статус іноземців та осіб без громадянства» передбачає підстави для перебування іноземців та осіб без громадянства на території України. Правові, економічні та організаційні засади реалізації державної політики у сфері зайнятості населення, гарантії держави щодо захисту прав громадян на працю та реалізації їхніх прав на соціальний захист від безробіття визначає Закон України «Про зайнятість населення» від 05.07.2012 року №5067-VI (далі - Закон №5067-VI). Згідно із пунктом 83 частини 1 статті 1 Закону №5067-VI іноземний найманий працівник - іноземець або особа без громадянства, який/яка працює за трудовим договором в українського роботодавця згідно із законодавством України. Роботодавці мають право на застосування праці іноземців та осіб без громадянства на території України на підставі дозволу, що видається територіальними органами центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері зайнятості населення та трудової міграції (ч. 1 ст. 42 Закону №5067-VI). Іноземці та особи без громадянства, які прибули в Україну для працевлаштування на визначений строк, приймаються роботодавцями на роботу на підставі дозволу на застосування праці іноземців та осіб без громадянства, виданого в порядку, визначеному цим Законом, якщо інше не передбачено міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Роботодавець зобов`язаний укласти з іноземцем чи особою без громадянства трудовий договір (контракт) не пізніш як за 90 календарних днів з дати видачі дозволу. Обов`язковою умовою отримання дозволу на застосування праці іноземних найманих працівників є визначення у проекті трудового договору (контракті) та укладеному трудовому договорі (контракті) розміру заробітної плати згідно до частини третьої статті 421 Закону України «Про зайнятість населення». У разі не встановлення роботодавцем для категорії «іноземний найманий працівник» розміру заробітної плати відповідно до частини третьої статті 421 Закону України «Про зайнятість населення» розгляд заяви зупиняється. Форми заяв для отримання роботодавцем дозволу на застосування праці іноземців, продовження строку дії дозволу на застосування праці іноземців, внесення змін до дозволу на застосування праці іноземців передбачають їх підписання керівником юридичної особи. Регіональний центр зайнятості самостійно отримує в електронній формі з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відомості про статус роботодавця як юридичної особи. Відповідно до пункту 4 частини першої статті 422 Закону України «Про зайнятість населення» для отримання дозволу роботодавець подає копію проекту трудового договору (контракту) з іноземцем, посвідчену роботодавцем.

Суд відхиляє як непереконливі доводи представника позивача про неможливість отримання певної поштової кореспонденції керівником товариства з підстав перебування за межами України. Належним чином засвідчену копію укладеного трудового контракту з керівником позивача матеріали справи не містять.

До іноземців - найманих працівників законодавством встановлені вимоги і покладені обов`язки щодо правил здійснення господарювання на території України.

У цій справі не йдеться про факт здійснення перевірки, позаяк керівник та/або інша уповноважена ним особа не забезпечили відповідний допуск відповідача до перевірки.

Згідно з Рішенням Конституційного Суду України від 25.12.1997 у справі № 9-зп щодо офіційного тлумачення статей 55, 64, 124, частини першої статті 55 Конституції України кожному гарантується захист прав і свобод у судовому порядку. Суд не може відмовити у правосудді, якщо громадянин України, іноземець, особа без громадянства вважають, що їх права і свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод.

Юридичні особи можуть створюватися у формі товариств, установ та в інших формах, встановлених законом. Товариством є організація, створена шляхом об`єднання осіб (учасників), які мають право участі у цьому товаристві. Товариства, які здійснюють підприємницьку діяльність з метою одержання прибутку та наступного його розподілу між учасниками (підприємницькі товариства), можуть бути створені лише як господарські товариства (товариство з обмеженою відповідальністю) (ст.83, 84 ЦК України). Товариство несе відповідальність за своїми зобов`язаннями всім належним йому майном, не відповідає за зобов`язаннями своїх учасників (ст. 3 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю»). Директор ТОВ без згоди загальних зборів не може укласти правочин, що перевищує 50 відсотків вартості чистих активів товариства відповідно до останньої затвердженої фінансової звітності (ч.2 ст.44 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю»). У товаристві з обмеженою відповідальністю створюється виконавчий орган: колегіальний (дирекція) або одноособовий (директор). Дирекція (директор) вирішує усі питання діяльності товариства, за винятком тих, що належать до виключної компетенції загальних зборів учасників (ст.39 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю»).

«Нам треба вище піднімати голос проти байдужості, в якій би формі вона не проявлялася...» (18.04.1960) - писав ОСОБА_5 , працюючи на Черкащині (ІНФОРМАЦІЯ_1).

Представник позивача ТОВ «Мінора-Умань» у адміністративному позові у контексті права особи на власне ім`я на першій сторінці ім`я керівника юридичної особи вказує так: « ОСОБА_1 », а далі у тексті зазначає правильно так: «ОСОБА_1», проте в ордері допускає описку «ОСОБА_1» за дорученням від 8 (10 чи 11 місяця) 2021, яке не надане у додатках до позову; відповідач також допускає неточності у документах стосовно імені керівника позивача: « ОСОБА_1 ».

Імена, як і прізвища, є способом ідентифікації осіб у їх сім`ях і суспільстві (рішення ЄСПЛ Burghartz проти Швейцарії від 22.02.1994, № 280-B, § 24, Stjerna проти Фінляндії, від 25.11.1994, № 299-B, § 37).

Верховний Суд у справі №2-а/7780/11 (провадження №К/9901/24856/19, К/9901/24902/19, К/9901/26282/19), де судами було зобов`язано Уманську міську раду Черкаської області та її виконавчий комітет виконати вимоги п.п. 2, 3, 4 розпорядження Кабінету Міністрів України від 20.07.1998 №604-р, щодо місць давніх поховань «Давні поховання Єврейського цвинтаря», ХІХ ст., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 ; зобов`язано Уманську міську раду Черкаської області замовити розробку проекту землеустрою з організації та встановлення меж території історико-культурного призначення об`єкта «Давні поховання Єврейського цвинтаря», ХІХ ст., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , в порядку, визначеному для земель історико-культурного призначення вирішив: Рішення Львівського окружного адміністративного суду від 21.01.2019 і постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 25.07.2019 у справі №2-а/7780/11 скасувати в частині визнання протиправної бездіяльності Уманської міської ради Черкаської області та її виконавчого комітету щодо невиконання п. 2 розпорядження Кабінету Міністрів України від 20.07.1998 №604-р та зобов`язання Уманської міської ради Черкаської області та її виконавчого комітету виконати відповідний пункт і прийняти у цій частині нове рішення про відмову у задоволенні цих вимог. В іншій частині рішення Львівського окружного адміністративного суду від 21.01.2019 і постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 25.07.2019 у справі №2-а/7780/11 - залишив без змін.

Судом встановлено, що відповідно до копії містобудівних умов та обмежень для проєктування об`єкта будівництва, затвердженого наказом відділу архітектури, містобудування та кадастру Уманської міської ради від 14.02.2020 № 26/15-14 замовниками будівництва за адресою: АДРЕСА_3 є громадяни Ізраїлю ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ; цільове призначення земельних ділянок: для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка): кадастрові номери :02:005:0655 та :02:005:0656; категорія земель - землі житлової та громадської забудови; вид використання земельної ділянки - для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, відповідно до Генерального плану міста Умані та детального плану території, затвердженого рішенням міської ради від 16.10.2015 № 2.8-77/6.

Відповідно до копії договору купівлі-продажу земельної ділянки від 12.03.2018, посвідченого приватним нотаріусом Уманського міського нотаріального округу Черкаської області за реєстровим номером 879, земельна ділянка площею 0,0180 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_3 (кадастровий номер 711800000:02:005:0655) з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) була продана ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 (продавці) та перейшла у власність ОСОБА_2 та ОСОБА_1 (покупці) по Ѕ (одній другій) частці кожного з покупців.

Відповідно до копії договору купівлі-продажу земельної ділянки від 12.03.2018, посвідченого приватним нотаріусом Уманського міського нотаріального округу Черкаської області за реєстровим номером 880, земельна ділянка площею 0,0439 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_3 (кадастровий номер 711800000:02:005:0656) з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) була продана ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 (продавці) та перейшла у власність ОСОБА_2 та ОСОБА_1 (покупці) по Ѕ (одній другій) частці кожного з покупців.

Згідно з копією повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), зареєстрованого у відділі Державного архітектурно-будівельного контролю від 26.05.2020 за № 116/13-09, замовниками будівництва ОСОБА_1 і ОСОБА_2 було повідомлено про початок будівництва триповерхового житлового будинку з мансардним поверхом. Об`єкт будівництва розташований на земельних ділянках з кадастровими номерами: 711800000:02:005:0655 і 711800000:02:005:0656 за адресою: АДРЕСА_3 .

Відповідно до копії наказу від 17.08.2021 № 197/15-18 закінченому будівництвом об`єкту «Блокований житловий будинок (садибного типу)», що розташований на земельній ділянці з кадастровим номером 711800000:02:005:0655, присвоєно адресу: АДРЕСА_4 .

Відповідно до копії наказу від 17.08.2021 № 198/15-18 закінченому будівництвом об`єкту «Блокований житловий будинок (садибного типу)», що розташований на земельній ділянці з кадастровим номером 711800000:02:005:0656, присвоєно адресу: АДРЕСА_4 .

31.08.2021 громадяни Ізраїлю ОСОБА_1 та ОСОБА_2 передали, а ТОВ «Мінора-Умань» прийняло належні ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на праві спільної часткової власності (по Ѕ частині кожному) житлові будинки: загальною площею 1027,1 кв.м., житловою площею 121,3 кв.м., розташований за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 108; загальною площею 1028,4 кв.м, житловою площею 463,7 кв.м, розташований за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 108, про що було складено акт приймання-передачі нерухомого майна № 1, посвідчений приватним нотаріусом Уманського районного нотаріального округу Черкаської області Карайкозою Г.І. за реєстровими № 3788, 3789.

Відповідно до протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 18.10.2021 № 23 зазначено, що за результатами позапланової перевірки здійснення будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_2 виявлено порушення відповідно до наказу начальника відділу від 24.09.2021 № 281/13-20, направлення від 24.09.2021 № 36 забудовнику ТОВ «Мінора-Умань», керівником якої є ОСОБА_1, було надіслано повідомлення про здійснення позапланової перевірки на 18.10.2021 об 11:00 годині. Забудовник повідомлення отримав, що підтверджується рекомендованим повідомлення про вручення поштового відправлення № 511. 18.10.2021 об 11:00 забудовник за адресою АДРЕСА_1 для взяття участі у перевірці не з`явився, не допустив представників відділу до перевірки, що є порушенням п.2 ч.6 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності». Відповідальність за встановлені правопорушення передбачена пп.1 п.3 ч.2 ст.2 Закону України «Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності». Розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться об 11:00 25.10.2021 у приміщенні відділу будівельного контролю Уманської міської ради за адресою: каб. № 221, пл. Соборності, 1, м. Умань, Черкаська область.

17.01.2022 вх.2089/22 та 19.01.2022 вх.2843/22 від представника відповідача до суду надійшла заява, де зазначено про те, що «у постанові від 18.10.2021 № 23 було помилково зазначено факт вручення поштового відправлення, копії поштового відправлення в управління про вручення відсутні, адже були повернуті конверти з протоколом і постановою без вручення. У послідуючому представнику позивача вручені постанова, протоко та акт про порушення у сфері містобудування».

Суд бере до уваги, що Велика Палата Верховного Суду у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) перевіряла правомірність звільнення прокурора, який посилався на те, що не був належно повідомлений про розгляд дисциплінарної справи щодо нього, оскільки листи від дисциплінарного органу повернулися «за закінченням терміну зберігання». Суд зазначає у постанові від 25.04.2018, що «направлення листів рекомендованою кореспонденцією на дійсні адреси є достатнім для того, щоб вважати повідомлення «належним». При цьому отримання зазначених листів адресатом перебуває поза межами контролю Комісії, а тому не може свідчити про неправомірність її дій».

У протоколі про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 25.10.2021 № 23, розглянувши матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності протокол від 18.10.2021 № 23, акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 18.10.2021 установлено, що ТОВ «Мінора-Умань» відповідно до наказу начальника Управління містобудування, землевпорядкування, комунального майна та будівельного контролю Уманської міської ради від 23.10.2021 № 489/13-18 та направлення від 23.10.2021 № 43 забудовнику ТОВ «Мінора-Умань» було направлено повідомлення про здійснення позапланової перевірки на 18.10.2021 оо 11:00. Повідомлення було отримано 30.09.2021, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення № 511. У вказані у повідомленні про здійснення перевірки дату та час (18.10.2021 об 11:00) забудовник не з`явився, чим не допустив представників відділу до здійснення перевірки за адресою АДРЕСА_1 , визнано ТОВ «Мінора-Умань» винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п.2 ч.6 ст.2 Закону України «Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 71370 грн.

25.01.2022 вх.3821/22 від представника позивача до суду надійшла заява із доданими документами (та описками - з помилками у імені) про те, що після введення будинку в експлуатацію його забудовниками ОСОБА_1 та " ОСОБА_2 " житловий будинок було передано до статутного фонду ТОВ «Мінора-Умань», земельні ділянки продовжують перебувати у власності ОСОБА_1 та " ОСОБА_2 ", тому (на думку адвоката) ТОВ «Мінора-Умань» не є забудовником житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

Вкладом учасника товариства можуть бути гроші, цінні папери, інше майно, якщо інше не встановлено законом (ч.1 ст.13 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальнстю»).

Суд не встановив через неналежне виконання учасниками процесуальних обов`язків, що позивач обліковує внесок (незавершене будівництво та/або основні засоби), позаяк документація та/або публічна фінансова звітність на підтвердження не надана, а згідно із статутом внесок необорними активами від засновників юридичної особи в обмін на корпоративні права з визначеною вартістю об`єкта нерухомого майна не передбачено.

Представник позивача не обґрунтував про яке саме порушене право позивача йдеться, законний інтерес позивача - юридичної особи, за захистом якого звернулися до суду, щодо допуску/недопуску до об`єкта, що добудовується не аргументований, позаяк судом встановлено, що дії відповідача у законний спосіб були спрямовані на проведення перевірки, що не відбулася. Суд покликаний захистити порушене право, а не припущення представника позивача.

Верховний Суд у справі № п/909/243/18 акцентував увагу на відмінностях між поняттями «предмет спору» та «предмет позову»: предметом позову є безпосередньо матеріально-правова вимога позивача до відповідача, щодо якої особа звертається до суду за захистом своїх прав чи інтересів, а предметом спору є об`єкт спірних правовідносин, матеріально-правовий об`єкт, з приводу якого виник правовий конфлікт між позивачем і відповідачем. Неналежний спосіб захисту є самостійною підставою для відмови в позові в будь-яких правовідносинах, ВП ВС у справі № 522/1528/15ц розмежувала превентивний та ефективний способи захисту.

Відповідно до ч. 1 ст.2 КАС України метою адміністративного судочинства є ефективний захист прав, свобод та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. Відповідно до ст. 13 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження. Судовий захист повинен бути реальним та практичним, а не ілюзорним. У постанові від 28.03.2018 у справі № 705/552/15-а Велика Палата Верховного Суду висловилася, що ефективний засіб правового захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права й одержання особою бажаного результату, а ухвалення рішень, що безпосередньо не призводять до змін в обсязі прав, та забезпечення їх примусової реалізації не відповідає змісту цього поняття. Ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам. Конституційний Суд України в своєму рішенні від 30.01.2003 № 3-рп/2003 зазначив, що правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах. Загальною декларацією прав людини 1948 року передбачено, що кожна людина має право на ефективне поновлення в правах компетентними національними судами у випадках порушення її основних прав, наданих їй конституцією або законом (стаття 8). Право на ефективний засіб захисту закріплено також у Міжнародному пакті про громадянські та політичні права (стаття 2) і в Конвенції про захист прав людини та основних свобод (стаття 13). Ефективність судового захисту досягається, серед іншого, своєчасним вжиттям заходів забезпечення позову, які є законною перешкодою для суб`єкта владних повноважень-відповідача продовжувати вчиняти дії (виконувати рішення) щодо особи, яка оспорює їх правомірність в суді.

Позивач у контексті реалізації принципу змагальності не надав доказів спростування відомостей про отримання поштової кореспонденції особою за дорученням щодо повідомлення про намір здійснити перевірку. Представник позивача стверджує, що «земельна ділянка за адресою АДРЕСА_1 не огороджена, що дозволяє вільний її огляд представниками відповідача без участі позивача, а тому й не виключає припущення про те, що представники відповідача не виходили у вказану дату на зазначену перевірку, а склали відповідні документи в кабінетах», проте не зазначає про дефекти акта перевірки та/або відсутність повноважень для організації здійснення заходів контролю чи нагляду.

Суд критично оцінює твердження представника позивача, що «жодних довіреностей на отримання кореспонденції позивач не видавав», позаяк у контексті оцінки правомірності оскаржуваного індивідуального акта йдеться про господарську діяльність юридичної особи та відповідальність керівника про недопуск до перевірки, а також підтвердженні документацією розмежування призначення нерухомого майна - "не є забудовником житлового будинку"/готельного комплексу по АДРЕСА_2 .

Закон України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» визначає правові засади регулювання, організації, ведення бухгалтерського обліку та складання фінансової звітності в Україні. Підприємство самостійно: визначає за погодженням з власником (власниками) або уповноваженим ним органом (посадовою особою) відповідно до установчих документів облікову політику підприємства (ч.5 ст.8). Керівник підприємства зобов`язаний створити необхідні умови для правильного ведення бухгалтерського обліку, забезпечити неухильне виконання всіма підрозділами, службами та працівниками, причетними до бухгалтерського обліку, правомірних вимог бухгалтера щодо дотримання порядку оформлення та подання до обліку первинних документів (ч.6 ст.8).

Суд дійшов висновку, що посадовими особами відповідача не було проведено позаплановий захід - перевірку за відсутності належного представника суб`єкта містобудування і це не є порушенням порядку проведення перевірки, позивач не був позбавлений можливості надати у подальшому відповідачу відповідну документацію та тим самим обґрунтувати проведення перебудов/добудов об`єкта нерухомості, у тому числі пояснити розбіжності різних адрес по АДРЕСА_2 щодо будівлі (добудови) на земельних ділянках.

Характеристика обставин, що можуть свідчити про недопуск посадових осіб уповноваженого органу до проведення перевірки, наводилась у постановах Верховного Суду від 09.12.2019 у справі №822/836/16, від 06.02.2020 у справі №208/537/17(2-а/208/120/17), де зазначено, що це може виражатись, як у вчиненні будь-яких активних дій з боку суб`єкта містобудівної діяльності або його представників, що фактично перешкоджають здійсненню такого заходу контролю, так і у пасивній поведінці цього ж суб`єкта, який будучи завчасно обізнаним про день, час і місце її проведення, свідомо, за відсутності на те поважних причин, не створив належних умов для цього, у тому числі, не забезпечив доступ до об`єкта перевірки і присутності суб`єкта містобудування або уповноважених ним осіб.

Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» (ч.1 ст.39-2 огляд, обстеження та паспортизація об`єктів) передбачено: власники або управителі об`єктів будівництва забезпечують поточний огляд і періодичне обстеження прийнятих в експлуатацію у встановленому законодавством порядку об`єктів протягом усього періоду їх існування та несуть відповідальність за їх експлуатацію згідно із законом. Відповідно до постанови КМУ від 12.04.2017 № 257 «Про затвердження Порядку проведення обстеження прийнятих в експлуатацію об`єктів будівництва» не допускається проведення обстеження об`єкта виключно за фотографіями, відеозаписами, кресленнями без візуального обстеження. Згідно наказу Мінрегіону України 14.05.2013 №195 ДCTУ-Н Б В.1.2-16:2013, з урахуванням ДБН В.2.2-23-2009, ДБН А.2.2-3 передбачено характеристику наслідків, зокрема за категоріями складності. Відповідно до роз`яснень Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України стосовно найбільш проблемних питань, зокрема проведення експертизи проектів будівництва, набуття права на виконання будівельних робіт та прийняття об`єктів будівництва в експлуатацію з 10.06.2017 (лист від 19.07.2017 №7/17-7664) повідомляється про дії замовника якщо об`єкт вже побудований без обов`язкової експертизи проекту будівництва у зв`язку з відміною категорії складності об`єктів будівництва.

Неодноразові повідомлення відповідача про намір здійснити перевірку підтверджують відсутність об`єктивних і непереборних обставин, що тривалий час унеможливили присутність суб`єкта містобудування та/або уповноважених ним представників з метою сприяння у проведенні перевірки.

Згідно з п.14.1 ст.14 Податкового кодексу України визначено, що господарською діяльністю є діяльність особи, що пов`язана з виробництвом (виготовленням) та/або реалізацією товарів, виконанням робіт, наданням послуг, спрямована на отримання доходу і проводиться такою особою самостійно та/або через свої відокремлені підрозділи. Постановою Кабінету Міністрів України від 07.06.2017 № 406 встановлено перелік будівельних робіт, що не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не належить прийняттю в експлуатацію. Позивач не надав жодних документів щодо перепланування будівлі та/або документів на виконання будівельних робіт будівництва (у т.ч. щодо спростування тверджень третьої особи про самочинне будівництво поза встановленими обмеженнями), безпідставно самоусунувшись від перевірки. Відповідно до частин 1, 4, 7 статті 376 Цивільного кодексу України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, що дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил. Відповідно до «будівельної амністії» додатками до Порядку проведення технічного обстеження і прийняття в експлуатацію господарських (присадибних) будівель і споруд, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), збудовані на земельній ділянці відповідного цільового призначення без дозвільного документа на виконання будівельних робіт є: звіт про проведення технічного обстеження; відмітка про проведене технічне обстеження; декларація про готовність об`єкта до експлуатації. Судом не встановлено, що позивач надавав будь-які документи відповідачеві до, під час, після отримання повідомлення про позаплановий захід чи після фактичного недопуску до перевірки. Верховний Суд у справах № 820/3183/16, № 813/6426/14, № 813/6284/14, № 814/2645/15, № 813/6423/14 дійшов висновків: у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил знесенню самочинного будівництва передує прийняття судом рішення про зобов`язання особи, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову; знесення самочинного будівництва є крайньою мірою, яка передбачена законом, і можливе лише тоді, коли використано усі передбачені законодавством України заходи щодо реагування та притягнення винної особи до відповідальності.

Систематичне (два і більше разів підряд) перешкоджання проведенню перевірки посадовими особами органу контролю має наслідком настання відповідальності, тому суд дійшов висновку, що індивідуальний акт з окремими дефектами форми, враховуючи принцип превалювання змісту над формою, - постанова Управління містобудування, землевпорядкування, комунального майна та будівельного контролю Уманської міської ради від 25.10.2021 № 23 «Про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудування» не належить скасуванню.

Враховуючи, що позивачу відмовлено у задоволенні позову, відсутні підстави для вирішення питання розподілу судових витрат відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись статтями 2, 6-16, 19, 73-78, 90, 139, 241-246, 250, 255, 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Копію рішення направити учасникам справи.

Рішення набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, що може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України до Шостого апеляційного адміністративного суду у зв`язку із початком функціонування модулів Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з урахуванням підпунктів 15.1, 15.5 пункту 15 частини 1 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України відповідно до рішення ВРП від 17.08.2021 № 1845/О/15-21 «Про затвердження Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи».

Учасники справи:

позивач: ТОВ «Мінора-Умань» [вул. Пушкіна, 54 А, м. Умань, Черкаська область, 20301, ]

відповідач: Управління містобудування, землевпорядкування, комунального майна та будівельного контролю Уманської міської ради [пл. Соборності, 1, м. Умань, 20300, ]

третя особа: Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації [, 18000, м. Черкаси, бульвар Т.Г. Шевченка, 185].

Судове рішення (повний текст) складене 09.03.2022.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА