Справа № 160/21041/21
Суддя: Сидоренко Дмитро Володимирович
Дата ухвалення: 2022-03-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Сидоренка Д.В., розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про зобов`язання вчинити певні дії, -
Обставини справи: до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якій позивач, з урахуванням уточненого позову, поданого 25.11.2021 року, просить суд:
Ухвалою суду від 30.11.2021 року відкрито провадження у справі та зазначено про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, за наявними у справі матеріалами.
Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується адміністративний позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд, -
Рішенням про результати розгляду первинної скарги ГУ ДФС у Дніпропетровській області від 03.03.2017 №3647/10/04-36-10-01-09, залишено без змін податкові повідомлення-рішення ДПІ в АНД районі м.Дніпропетровська від 21.11.2016 року № про збільшення грошового зобов`язання податку на доходи з фізичних осіб у сумі 228340,74 грн та № про збільшення грошового зобов`язання з військового збору у сумі 17169,90 грн., а скаргу платника податків на зазначені податкові повідомлення-рішення без задоволення.

Рішенням про результати повторної скарги ДФС України від 24.04.2017 року №5622/Т/99-99-11-02-01-14, скасовано податкові повідомлення-рішення ДПІ в АНД районі м.Дніпропетровська від 21.11.2016 року № про збільшення грошового зобов`язання податку на доходи з фізичних осіб в частині основного платежу - 121,8 грн., штрафної санкції - 30,4 грн., № про збільшення грошового зобов`язання з військового збору в частині основного платежу - 9,1 грн., штрафної санкції - 2,2 грн. та в цій частині рішення ГУ ДФС у Дніпропетровській області від 03.03.2017 №3647/10/04-36-10-01-09 про результати розгляду первинної скарги, а в іншій частині зазначені податкові повідомлення-рішення залишає без змін, а скаргу фізичної особи ОСОБА_1 частково задовольняє.

Постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.11.2017 року у справі №804/2985/17 (https://reyestr.court.gov.ua/Review/74479401), адміністративний позов ОСОБА_1 - задоволено повністю, визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення від 21.11.2016 року № , яким ОСОБА_1 збільшено суму грошового зобов`язання з податку на доходи фізичних осіб на загальну суму 228340,74 грн., у т.ч. за основним платежем на суму 182536,59 грн. та за штрафними (фінансовими) санкціями на суму 45804,15 грн., визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення від 21.11.2016 року № про збільшення ОСОБА_1 суми грошового зобов`язання за платежем військовий збір 17169,90 грн., у т.ч. за основним платежем на суму 13735,92 грн. та за штрафними (фінансовими) санкціями на суму 3433,98 грн.

07.07.2020 року Лівобережним управлінням Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (в.о. начальника Коренєвим Д.В.) прийнято рішення №35847-52-60/61 про опис майна у податкову заставу ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_1 ).

07.07.2020 року складено акт опису майна №583//52-60/61 на підставі рішення від 07.07.2020р. №35847-52-60/61 про опис майна у податкову заставу платників податків.

Згідно Витягу з Державного реєстру обтяжень рухомого майна №66827937 від 10.07.2020р., за №27929181 реєстратором 10.07.2020р. 15:38:23 зареєстроване публічне обтяження податкова застава; об`єкт обтяження - майно платника податків згідно з ОСОБА_1 , код НОМЕР_1 ( АДРЕСА_1 ).

29.07.2020 року ОСОБА_1 звернувся до ГУ ДФС у Дніпропетровській області із заявою, в якій просив розібратись та скасувати на підставі рішення суду заборгованість (недоїмка) та скасувати рішення про опис майна та витяг обтяження.

Листом від 28.08.2020 року №84569/10/04-36-52-60-22 ГУ ДПС у Дніпропетровській області розглянуло лист ОСОБА_1 від 29.07.2020р., та повідомило зокрема наступне. За даними інформаційних систем ДФС України у ОСОБА_1 податковий борг виник внаслідок несплати грошових зобов`язань по податковим повідомленням-рішенням від 21.11.2016 № по податку на доходи фізичних осіб, що сплачується за результатами річного декларування, в сумі 268903,52 грн. та № по військовому збору в сумі 20222,43 грн. Платнику в автоматичному режимі сформовано податкову вимогу від 21.11.2017 року №35847-17, яка направлена ОСОБА_1 . Поштове відправлення повернуто щ відміткою «за закінченням терміну зберігання», вимога вважається врученою платнику 13.02.2018. Опис майна, на яке поширюється право податкової застави, здійснюється відповідно до Порядку застосування податкової застави контролюючими органами від 16.06.2017 №586 та на підставі рішення про опис майна в податкову заставу, яке приймається керівником (заступником керівника) та надається платнику податків, що має податковий борг. Рішення про опис майна в податкову заставу від 07.07.2020 №35847-52-60/61 та акт опису майна від 07.07.2020 №583/ надіслано на адресу ОСОБА_1 15.07.2020 засобами поштового зв`язку. Відкликання податкової вимоги від 21.11.2017 №35847-17 та звільнення майна з податкової застави можливо за умови приведення інтегрованої картки платника по податку на доходи фізичних осіб та військовому збору у відповідність до рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.11.2017 по справі №804/2985/17.

06.09.2021 року ОСОБА_1 звернувся до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області із заявою, в якій просив надати роз`яснення щодо не отримання жодної інформації про результати проведеної роботи, податкова вимога від 21.11.2017 №35847-17 не відкликана, майно з податкової застави не звільнено, інтегрована картка платника по податку на доходи фізичних осіб та військового збору не приведена у відповідність до рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.11.2017 по справі №804/2985/17.

Листом від 04.10.2021 року №73035/6/04-36-13-05-22 Головне управління ДПС у Дніпропетровській області розглянуло заяву ОСОБА_1 від 06.09.2021р. та повідомило зокрема наступне. На підставі рішення ДФС України про результати розгляду повторної скарги №5622/Т/99-99-11-02-01-14 від 24.04.2017 скасовано податкові повідомлення-рішення ДПІ в Амур-Нижньодніпровському районі м.Дніпра від 21.11.2016 та складено податкові повідомлення-рішення № від 22.08.2017 по військовому збору на суму 17158,60 грн. та № від 22.08.2017 по податку на доходи фізичних осіб на суму 228188,54 грн. Зазначені податкові повідомлення-рішення від 22.08.2017 року направлено ОСОБА_1 та отримано ним 21.09.2017 «особисто». Дата проведення в ІКП повідомлення-рішення № від 22.08.2017 та № від 22.08.2017 платника податку 19.07.2017р. Щодо виконання постанови ДОАС від 13.11.2017 №804/2985/17 про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 21.11.2016 № та №, то зазначені податкові повідомлення-рішення були скасовані відповідно до рішення ДФС України про результати розгляду повторної скарги №5622/Т/99-99-11-02-01-14 від 24.04.2017. Таким чином, на час прийняття постанови ДОАС від 13.11.2017 №804/2985/17 податкові повідомлення-рішення від 21.11.2016 були скасовані. Станом на 02.11.2017 даних інформаційно-телекомунікаційних систем ДПС України «Податковий блок» по ОСОБА_1 обліковувався податковий борг по податку на доходи фізичних осіб, що сплачується за результатами річного декларування у сумі 268903,52 грн., який виник відповідно до податкового повідомлення-рішення форми «Р» від 22.08.2017 № та по військовому збору у сумі 20222,43 грн., який виник відповідно до податкового повідомлення-рішення форми «Р» від 22.08.2017 №. У зв`язку з несплатою ОСОБА_1 у встановлені строки донарахованих сум, грошові зобов`язання набули статусу податкового боргу. У Головного управління ДПС у Дніпропетровській області відсутні підстави для звільнення майна з податкової застави, оскільки станом на 04.10.2021 по ОСОБА_1 обліковується податковий борг.

Не погоджуючись з діями Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області відносно скасування податкової застави майна, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Вирішуючи заявлений спір по суті, суд виходить із наступного.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України (далі - ПК України)(в редакції на момент виникнення спірних відносин).

Відповідно до п.п14.1.155 п.14.1 ст.14 ПК України, податкова застава це спосіб забезпечення сплати платником податків грошового зобов`язання та пені, не сплачених таким платником у строк, визначений цим Кодексом. Податкова застава виникає на підставах, встановлених цим Кодексом.

У разі невиконання платником податків грошового зобов`язання, забезпеченого податковою заставою, орган стягнення у порядку, визначеному цим Кодексом, звертає стягнення на майно такого платника, що є предметом податкової застави.

Відповідно п.87.2 ст.87 ПК України джерелами погашення податкового боргу платника податків є будь-яке майно такого платника податків з урахуванням обмежень, визначених цим Кодексом, а також іншими законодавчими актами.

Згідно ст.88 ПК України з метою забезпечення виконання платником податків своїх обов`язків, визначених цим Кодексом, майно платника податків, який має податковий борг, передається у податкову заставу (пункту 88.1).

Право податкової застави виникає згідно з цим Кодексом та не потребує письмового оформлення (пункту 88.2).

Зі змісту пункту 89.3 статті 89 ПК України встановлено, що майно, на яке поширюється право податкової застави, оформлюється актом опису.

До акта опису включається ліквідне майно, яке можливо використати як джерело погашення податкового боргу.

Опис майна у податкову заставу здійснюється на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, яке пред`являється платнику податків, що має податковий борг.

Акт опису майна, на яке поширюється право податкової застави, складається податковим керуючим у порядку та за формою, що затверджені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Відмова платника податків від підписання акта опису майна, на яке поширюється право податкової застави, не звільняє такого платника податків від поширення права податкової застави на описане майно. У такому випадку опис здійснюється у присутності не менш як двох понятих.

Відповідно до положень пп.17.1.7 п.17.1 ст.17 ПК України платник податків має право оскаржувати в порядку, встановленому цим Кодексом, рішення, дії (бездіяльність) контролюючих органів (посадових осіб), надані контролюючими органами податкові консультації.

Підпунктом 14.1.7 п.14.1 ст.14 ПК України визначено, що оскарженням рішень контролюючих органів є оскарження платником податку податкового повідомлення - рішення про визначення сум грошового зобов`язання платника податків або будь-якого рішення контролюючого органу в порядку і строки, які встановлені цим Кодексом за процедурами адміністративного оскарження, або в судовому порядку.

З аналізу наведених норм слідує право платника податків, у разі якщо вважає, що контролюючим органом прийнято рішення, або вчинена дія (бездіяльність), які суперечать законодавству чи виходить за межі повноважень контролюючого органу, звернутися до податкового органу вищого рівня або до суду з їх оскарженням. Разом з тим, рішення (дія чи бездіяльність) контролюючого органу, як суб`єкта владних повноважень, повинні вважатися правомірними, поки інше не установлено уповноваженим суб`єкт у результаті розгляду та вирішення справи.

В даному випадку, жодних доказів оскарження (визнання протиправними) рішення контролюючого органу про опис майна у податкову заставу, або дій контролюючого органу щодо взяття у податкову заставу за актом опису майна від 07.07.2020 №583//52-60/61, рівно як і податкового повідомлення рішення від 22.08.2017 року № та № до податкового органу вищого рівня або суду, матеріали справи не містять, внаслідок чого вважаються правомірними.

Підстави для звільнення майна платника податків з-під податкової застави визначені ст.93 ПК України.

Так, п.93.1 ст.93 ПК України встановлено, що майно платника податків звільняється з податкової застави з дня, зокрема визнання податкового боргу безнадійним.

Відповідно до положень підпункту 14.1.11 пункту 14.1 статті 14 ПК України безнадійна заборгованість - заборгованість, що відповідає одній з таких ознак:

а) заборгованість за зобов`язаннями, щодо яких минув строк позовної давності;

б) прострочена заборгованість померлої фізичної особи, за відсутності у неї спадкового майна, на яке може бути звернено стягнення;

в) прострочена заборгованість осіб, які у судовому порядку визнані безвісно відсутніми, оголошені померлими;

ґ) прострочена понад 180 днів заборгованість особи, розмір сукупних вимог кредитора за якою не перевищує мінімально встановленого законодавством розміру безспірних вимог кредитора для порушення провадження у справі про банкрутство, а для фізичних осіб - заборгованість, що не перевищує 25 відсотків мінімальної заробітної плати (у розрахунку на рік), встановленої на 1 січня звітного податкового року (у разі відсутності законодавчо затвердженої процедури банкрутства фізичних осіб);

д) актив у вигляді корпоративних прав або не боргових цінних паперів, емітента яких визнано банкрутом або припинено як юридичну особу у зв`язку з його ліквідацією;

е) сума залишкового призового фонду лотереї станом на 31 грудня кожного року;

є) прострочена заборгованість фізичної або юридичної особи, не погашена внаслідок недостатності майна зазначеної особи, за умови, що дії щодо примусового стягнення майна боржника не призвели до повного погашення заборгованості;

ж) заборгованість, стягнення якої стало неможливим у зв`язку з дією обставин непереборної сили, стихійного лиха (форс-мажорних обставин), підтверджених у порядку, передбаченому законодавством;

з) заборгованість суб`єктів господарювання, визнаних банкрутами у встановленому законом порядку або припинених як юридичні особи у зв`язку з їх ліквідацією;

До безнадійної заборгованості банків та небанківських фінансових установ може бути віднесена сума боргу за фінансовим кредитом, у тому числі сума основної заборгованості та/або сума нарахованих доходів, за яким прострочення погашення суми боргу (його частини) становить понад 360 днів, крім боргу за фінансовими кредитами осіб:

пов`язаних з таким кредитором;

які перебувають з таким кредитором у трудових відносинах;

які перебували з таким кредитором у трудових відносинах, та період між датою звільнення таких осіб та датою прощення їхньої заборгованості не перевищує три роки".

Відповідно до п.101.1 та пп. 101.2.3. п. 101.2 ст.101 ПК України списанню підлягає безнадійний податковий борг, у тому числі пеня та штрафні санкції, нараховані на такий податковий борг.

Під терміном "безнадійний" розуміється податковий борг платника податків, у тому числі податкового агента, стосовно якого минув строк давності, встановлений пунктом 102.4 статті 102 цього Кодексу.

Згідно п. 101.5 ст.101 ПК України контролюючі органи щокварталу здійснюють списання безнадійного податкового боргу. Порядок такого списання встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Наказом Міністерства доходів і зборів України №577 від 10.10.2013р. затверджено Порядку списання безнадійного податкового боргу платників податків, який визначає механізм списання безнадійного податкового боргу (далі Порядок №577).

Відповідно до підпункту 3 п.2.1 розділу II «Випадки визначення податкового боргу "безнадійним"» передбачено, що під терміном "безнадійний податковий борг" слід розуміти податковий борг платника податків, стосовно якого минув строк давності, встановлений статтею 102 глави 9 розділу II Кодексу.

Пунктом 3.1. розділу II «Випадки визначення податкового боргу "безнадійним"» Порядку №577 передбачено, що визначення сум безнадійного податкового боргу, що підлягає списанню органами доходів і зборів, здійснюється на підставі даних інформаційних систем органів доходів і зборів (далі - ІС) станом на день виникнення безнадійного податкового боргу.

Днем виникнення безнадійного податкового боргу вважається, зокрема, у випадку, визначеному в підпункті 3 пункту 2.1 розділу II цього Порядку, - дата прийняття рішення керівника органу доходів і зборів.

Відповідно до п.4.3 розділу IV «Прийняття рішення про списання безнадійного податкового боргу» Порядку №577 в інших випадках, передбачених підпунктами 1, 2, 3, 5 пункту 2.1 розділу II цього Порядку, орган доходів і зборів здійснює процедури щодо проведення списання безнадійного податкового боргу відповідно до вимог пункту 4.2 цього розділу.

Пунктом 4.2. якого визначено, що за результатами розгляду документів, наданих платником податків, керівник (його заступник) органу доходів і зборів за наявності підстав приймає рішення про списання безнадійного податкового боргу, яке оформляється на бланку за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку.

Рішення про списання безнадійного податкового боргу складається у двох примірниках: перший - для платника податків, другий - для органу доходів і зборів.

Відповідно до пункту 2 розділу VI. «Припинення податкової застави» Порядку застосування податкової застави контролюючими органами, затвердженому наказом Міністерства фінансів України №586 від 16.06.2017р., звільнення майна платника податків з-під податкової застави та її виключення з відповідних державних реєстрів здійснюються у порядку, передбаченому пунктом 93.2 статті 93 глави 9 розділу II Кодексу .

Пунктом 93.2 статті 93 ПК України передбачено, що підставою для звільнення майна платника податків з-під податкової застави та її виключення з відповідних державних реєстрів є відповідний документ, що засвідчує закінчення будь-якої з подій, визначених підпунктами 93.1.1-93.1.5 пункту 93.1 цієї статті.

З аналізу наведених норм слідує, що списання безнадійного податкового боргу здійснюється за відповідним рішенням керівник (його заступник) органу доходів і зборів про списання безнадійного податкового боргу, на підставі якого в подальшому здійснюється звільнення майна платника податків з-під податкової застави та виключення з відповідних державних реєстрів.

Згідно довідки-розрахунку по податку на доходи з фізичних осіб, що сплачується за результатами річного декларування та по військовому збору, що сплачується за результатами річного декларування станом на 16.12.2021р. наявна заборгованість в розмірі 268903,52 грн. та 20222,43 грн. відповідно.

В даному випадку, відсутні обставини списання безнадійного податкового боргу, відсутні обставини встановлення протиправності рішення контролюючого органу про опис майна у податкову заставу від 07.07.2020р. №35847-52-60/61, або дій контролюючого органу щодо взяття у податкову заставу за актом опису майна від 07.07.2020р. №583//52-60/61 та протиправності податкового повідомлення рішення від 22.08.2017 року № та №, внаслідок чого суд приходить до висновку про необхідність відмови в задоволенні позову.

Відповідно до ч.5 ст.250 КАС України, датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 9, 73-78, 90, 139, 241 - 246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

В задоволені адміністративного позову відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та у строки, передбачені статтями 295, 297 цього Кодексу.

Суддя Д.В. Сидоренко