Справа № 340/10816/21
Суддя: В.В. Науменко
Дата ухвалення: 2022-02-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 лютого 2022 року м. Кропивницький Справа № 340/10816/21

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Науменка В.В.

при секретарі судового засідання Рагімовій Л.Л,

за участі:

позивача - ОСОБА_1

представника відповідача - Тарасенка Я.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області, про визнання протиправним та скасування наказу, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив суд визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області від 06 грудня 2021 року №1802 «Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських відділення поліції №1 (м. Світловодськ) Олександрійського районного відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області» в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого слідчого слідчого відділення відділення поліції №1 (м. Світловодськ) Олександрійського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області капітана поліції ОСОБА_1 .

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що позивач 19.10.2021 року, перебуваючи у складі СОГ, отримав повідомлення про нанесення тілесних ушкоджень ОСОБА_2 , та разом з о/у ОСОБА_3 здійснив виїзд за відповідною адресою. Прибувши на місце, виявив ОСОБА_4 , саме який, зі слів ОСОБА_2 і наносів їй тілесні ушкодження. ОСОБА_4 знаходився у стані алкогольного сп`яніння, вів себе агресивно, а тому ОСОБА_3 викликав допомогу. На місце події прибув наряд поліції охорони, які і доставили ОСОБА_4 до відділення поліції, а позивач залишився на місці події для проведення необхідних дій з потерпілою.

Через деякий час позивач, перебуваючи у м. Кропивницькому, був по телефону викликаний до ГУНП в Кіровоградській області, де надав пояснення стосовно обставин, які йому відомі щодо побиття ОСОБА_4 . Про те, що проводиться службове розслідування не знав, ніхто його про це не повідомляв.

Згодом наказом ГУНП в Кіровоградській області від 06 грудня 2021 року №1802 позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у виді догани.

Вважає, що до дисциплінарної відповідальності притягнутий незаконно, з порушенням встановленого порядку притягнення поліцейських до такого виду відповідальності, за відсутності будь-яких доказів протиправної поведінки з боку позивача, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними.

Ухвалою суду від 28 грудня 2021 року відкрито провадження у адміністративній справі, справу вирішено розглядати у порядку загального позовного провадження, роз`яснено сторонам право на подачу заяв по суті справи, порядок та строк їх подання, призначено підготовче судове засідання на 25.01.2022 (а.с. 31-32).

Ухвалою суду від 10 січня 2022 року задоволено клопотання позивача про його участь у справі у режимі відеоконференції зі Світловодським міськрайонним судом Кіровоградської області (а.с. 41).

13 січня 2022 року до суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого відповідач позовні вимоги не визнав повністю та зазначив, що позивач правомірно притягнутий до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани, оскільки у ході проведеного службового розслідування встановлені порушення з боку позивача вимог Законів та інших нормативно-правових актів України, що й обумовило притягнення його до дисциплінарної відповідальності.

Також відповідач у відзиві зазначив, що позивачу було відомо про проведення відносно нього службового розслідування, оскільки він особисто з`явився до ГУНП в Кіровоградській області для надання пояснень (а.с. 46-52).

Від позивача до суду 21 січня 2022 року надійшла відповідь на відзив, зі змісту якої вбачається, що позивач наполягає на задоволенні позову, з відзивом не погоджується та додатково зазначає, що відповідачем не надано доказів, підтверджуючих факт виклику позивача для надання пояснень у рамках проведення службового розслідування, не надано доказів, підтверджуючих факт повідомлення позивача про проведення відносно нього службового розслідування, не надано доказів роз`яснення йому його прав під час такого розслідування, чим порушено його права, зокрема - не надано можливість заявити клопотання про перевірку технічного стану відеозаписуючого пристрою/бодікамери (а.с. 120-123).

У підготовчому засіданні 25 січня 2022 року задоволено клопотання представника відповідача про виклик та допит свідків, підготовче провадження у справі закрито та призначено розгляд справи по суті на 07 лютого 2022 року.

У судовому засіданні позивач підтримав позов у повному обсязі на наполягав на його задоволенні.

Суду пояснив, що наполягає на обставинах подій, викладених у позовній заяві Підкреслив, що оскільки у складі СОГ відсутні штатні водії, керування службовим автомобілем здійснював особисто. На місці події намагався увімкнути бодікамеру, проте вона не вмикалась, вочевидь була розрядженою, а тому подальші дії фіксувались за допомогою власних мобільних телефонів.

Зазначив, що 01.11.2021 року, перебуваючи у службових справах у м. Кропивницькому, до нього зателефонував його колега та повідомив про те, що необхідно з`явитись до ГУНП у Кіровоградській області для надання пояснень, що позивач і зробив. Офіційного письмового виклику він не отримував. Водночас, перебуваючи у ГУНП у Кіровоградській області, йому лише надали бланк пояснення та запропонували викласти події, які відбувались 19.10.2021 року щодо ОСОБА_4 . Про те, що відносно нього проводиться службове розслідування, йому ніхто не повідомив, права не роз`яснював. Позивач був впевнений, що необхідність надання пояснень була викликана лише перевіркою за фактом побиття ОСОБА_4 , до якого він взагалі непричетний.

Зазначив, що опитування розпочав один співробітник - ОСОБА_5 , який потім покинув кабінет, натомість, опитування продовжив співробітник ОСОБА_6 , прізвище якого і зазначено у письмовому поясненні як особа, яка проводила опитування позивача. Наполягає, що ОСОБА_6 його не повідомляв про проведення відносно нього службового розслідування та не роз`яснював його права та навіть не міг цього зробити, оскільки коли ОСОБА_6 з`явився у службовому кабінеті, позивач вже фактично закінчив викладення письмових пояснень. Водночас, ОСОБА_5 йому також не повідомляв про проведення відносно нього службового розслідування та не роз`яснював його права, а лише повідомив, що зараз прийде ОСОБА_6 , який і буде з ним спілкуватись.

Звернув увагу на те, що у матеріалах справи відсутній рапорт особи, яка проводила службове розслідування, про долучення відеоматеріалів, а відтак вважає такі докази недопустимими, оскільки вони отриманні з порушенням встановленого порядку.

Представник відповідача у судовому засіданні позов не визнав, заперечив проти його задоволення та наполягав на позиції, викладеній у відзиві на позовну заяву.

Зазначив, що позивачу було неодноразово повідомлено про проведення відносно нього службового розслідування. Що стосується роз`яснення позивачу його прав, зазначив, що таке роз`яснення взагалі не передбачено жодним нормативно-правовим актом.

Підтвердив, що службове розслідування проводилось за фактом внесення даних до ЄРДР щодо побиття поліцейськими ОСОБА_4 , а таке побиття, відповідно до тверджень ОСОБА_4 , мало місце біля приміщення відділення поліції. За результатами проведеного службового розслідування підтвердити або спростувати даний факт не виявилось можливим.

Свідок ОСОБА_6 , допитаний у судовому засіданні 07.02.2022, пояснив, що перебуваючи на посаді старшого інспектора відділу підтримки УГІ ГУНП в Кіровоградській області, безпосередньо проводив службове розслідування за фактом можливих неправомірних дій працівників поліції стосовно ОСОБА_4 . Зазначив, що позивача було в усному порядку повідомлено про проведення відносно нього службового розслідування, будь-які письмові розписки з цього приводу чинним законодавством не передбачені. З приводу роз`яснення прав зазначив, що це також не вимагається законом чи іншим нормативним актом, та взагалі поліцейський має знати відповідні права та обов`язки.

Підтвердив, що службове розслідування проведено саме з приводу можливого побиття поліцейськими ОСОБА_4 , саме цей факт вимагав проведення розслідування. За наслідками розслідування підтвердити або ж спростувати вказаний факт не виявилось можливим, тобто фактично побиття поліцейськими ОСОБА_4 не підтверджено.

На запитання суду підтвердив, що порушення, виявлені під час проведення службового розслідування в діях позивача, не пов`язані з предметом службового розслідування, окрім неувімкнення бодікамери, що на думку свідка, впливає на об`єктивність встановлення усіх обставин, які мали місце 19.10.2021 року щодо ОСОБА_4 . Водночас, оскільки службовим розслідуванням все ж таки виявлені певні порушення з боку позивача вимог чинного законодавства, вони також описані у службовому розслідуванні, оскільки їх неможливо проігнорувати.

Свідок ОСОБА_5 , допитаний у судовому засіданні 21 лютого 2022 року суду пояснив, що перебуваючи на посаді старшого інспектора відділу підтримки УГІ ГУНП в Кіровоградській області, приймав безпосередню участь у проведенні службового розслідування за фактом внесення до ЄРДР відомостей щодо неправомірних дій поліцейських відносно ОСОБА_4 , які полягали у нанесенні останньому тілесних ушкоджень. Повідомив суд, що про проведення службового розслідування позивачу було повідомлено в усній формі. Права не роз`яснювались, оскільки це нічим не передбачено. Бланк пояснення затверджений централізовано та не містить відповідних граф щодо роз`яснення прав особі, відносно якої проводиться розслідування.

На запитання суду повідомив, що позивач викликався для надання пояснень лише у телефонному режимі. Письмовий виклик для надання пояснень рекомендованим листом з повідомленням, як це передбачене Дисциплінарним статутом Національної поліції України та Порядком проведення службового розслідування у Національній поліції України позивачу не надсилався.

Заслухавши пояснення учасників справи, показанні свідків, дослідивши надані сторонами матеріали та з`ясувавши фактичні обставини справи, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що 19.10.2021 року позивач, перебуваючи на посаді старшого слідчого слідчого відділення відділення поліції №1 (м. Світловодськ) Олександрійського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області, заступив на чергування у складі слідчо-оперативної групи.

У цей же день до чергової частини відділення поліції №1 (м. Світловодськ) Олександрійського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області надійшло повідомлення мешканки м. Світловодськ ОСОБА_2 про те, що 19.10.2021 року приблизно о 19 годині 40 хвилин невідомий чоловік за місцем її проживання спричинив їй тілесні ушкодження та намагався потрапити до квартири.

На вказаний виклик здійснено виїзд слідчо-оперативної групи у складі позивача та оперуповноваженого ОСОБА_3 .

Виїзд на місце події відбувся на службовому автомобілі Daewoo Lanos д.н.з. НОМЕР_1 під керуванням позивача.

Вказані події сторонами не заперечувались.

За твердженням позивача, по прибуттю на місце події, а саме: АДРЕСА_1 , позивач намагався увімкнути отриманий ним засіб відеофіксації (бодікамеру), проте остання не вмикалась, а тому подальші події позивачем та ОСОБА_3 фіксувались за допомогою власних мобільних телефонів.

Наявність відеозаписів з мобільних телефонів позивача та ОСОБА_3 підтверджується висновком про результати проведення службового розслідування (а.с. 101 - зворот).

Прибувши на місце події, поліцейськими виявлено ОСОБА_4 , який, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, лежав на міжповерховій площадці. Заявниця ОСОБА_2 повідомила поліцейських про те, що це саме той чоловік, який спричиняв їй тілесні ушкодження.

Водночас ОСОБА_4 почав поводити себе агресивно, виражався нецензурною лайкою, створював реальну небезпеку собі та оточуючим, а тому ОСОБА_3 зателефонував до чергової частини та запросив підкріплення.

На місце події направлено наряд поліції охорони, яким ОСОБА_4 доставлено до адміністративної будівлі відділення поліції №1 м. Світловодськ.

Позивач та оперуповноважений ОСОБА_3 залишились на місці події з метою проведення подальшої роботи із заявницею, та лише після проведення необхідних процесуальних дій повернулись до відділення поліції.

Повернувшись до відділення поліції м. Світловодськ, позивач бачив біля приміщення ОСОБА_4 , проте не спілкувався з ним, а через деякий час поїхав на інший виклик.

Судом також встановлено, що 20 жовтня 2021 року СВ відділення поліції №1 (м. Світловодськ) Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області внесено відомості до ЄРДР та розпочато кримінальне провадження №0000607 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 365 КК України, за зверненням ОСОБА_4 щодо спричинення йому 19.10.2021 року у вечірній час біля приміщення відділення поліції у м. Світловодську працівниками поліції тілесних ушкоджень, про що складено протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення (а.с. 63).

За вказаним фактом начальником УГІ ГУНП в Кіровоградській області на ім`я т.в.о. начальника ГУНП в Кіровоградській області 25.10.2021 складено рапорт, яким повідомлено про необхідність призначення службового розслідування (а.с. 61).

На підставі вказаного рапорту наказом т.в.о. начальника ГУНП в Кіровоградській області №1549 від 25.10.2021 року призначено службове розслідування (а.с. 60).

Аналіз змісту наказу №1549 від 25.10.2021, рапорту від 25.10.2021, протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення від 20.10.2021 дає можливість дійти висновку, що таке службове розслідування призначено з метою перевірки фактів, викладених у заяві ОСОБА_4 , тобто виключно з приводу спричинення йому 19.10.2021 біля приміщення відділення поліції м. Свіловодськ тілесних ушкоджень поліцейськими.

24 листопада 2021 року складено висновок «Про результати проведення службового розслідування за фактами можливих неправомірних дій працівників відділення поліції №1 (м. Світловодськ) Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області стосовно ОСОБА_4 » (а.с. 99-111).

Пунктом 3 зазначеного Висновку визначено факт нанесення 19.10.2021 ОСОБА_4 тілесних ушкоджень поліцейськими відділення поліції №1 (м. Світловодськ) Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області таким, що не можливо підтвердити чи спростувати (а.с. 108).

Водночас, пунктом 9 Висновку вказано, що за порушення вимог пунктів 1, 2 частини 1 ст. 18 Закону України «Про національну поліцію», пунктів 2, 12 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, частин 5, 6 розділу ІІ Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- кінозйомки, відеозапису, частини 11 розділу І Правил носіння однострою поліцейських, частин 11, 14 розділу ІІІ Порядку використання, експлуатації та зберігання транспортних засобів ГУНП в Кіровоградській області, що виразилось у перебуванні поза межами будівлі без головного убору, нездійсненні записів журналу про експлуатацію службового транспортного засобу, непроходженні перед виїздом службового автотранспортного засобу передрейсового інструктажу, не здійсненні безперервної відеозйомки, що унеможливило здійснити перегляд відеозаписів, зокрема і усіх подій за участі ОСОБА_4 , невключенні перед початком спілкування із заявницею ( ОСОБА_2 ) та протягом всього перебігу подій портативного відеорегістратора та допущенні його розряджання, комісія вважала б необхідним застосувати до старшого слідчого слідчого відділення відділення поліції №1 (м. Світловодськ) Олександрійського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді догани (а.с. 109 - зворот).

За результатами проведеного службового розслідування та відповідно до його висновку, начальником ГУНП в Кіровоградській області видано Наказ «Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських відділення поліції №1 (м. Світловодськ) Олександрійського районного відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області» №1802 від 06.12.2021, пунктом 6 якого до капітана поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді догани (а.с. 112-114).

Підстави застосування дисциплінарного стягнення, зазначені у п. 6 Наказі від 06.12.2021 №1802, повністю дублюють їх формулювання, викладене у п. 9 Висновку «Про результати проведення службового розслідування за фактами можливих неправомірних дій працівників відділення поліції №1 (м. Світловодськ) Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області стосовно ОСОБА_4 », яке судом викладено вище.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам та встановленим обставинам справи, суд зазначає таке.

За приписами ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України регулюються Законом України "Про Національну поліцію", Дисциплінарним статутом органів внутрішніх справ України, затвердженим Законом України від 22 лютого 2006 року №3460-IV.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України "Про Національну поліцію", Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Частиною 1 ст. 17 Закону України "Про Національну поліцію", передбачено, що поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Згідно з ч. 1 ст. 59 Закону України "Про Національну поліцію", служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

В силу вимог ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватись положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції та Присяги поліцейського; поважати і не порушувати прав і свобод людини.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 19 Закону України "Про Національну поліцію", у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Статтею 1 Статуту визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Стаття 12 Статуту вказує, що дисциплінарний проступок це протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Статтею 11 Статуту визначено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що підставою для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни та означає недотримання Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів, інших нормативно-правових актів та Присяги.

Отже, підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

З матеріалів справи вбачається, що підставами для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності стало наступне:

- Перебування позивача поза межами будівлі без головного убору;

- Нездійснення позивачем записів журналу про експлуатацію службового транспортного засобу;

- Непроходження позивачем перед виїздом службового автотранспортного засобу передрейсового інструктажу;

- Нездійснення позивачем безперервної відеозйомки, що унеможливило здійснити перегляд відеозаписів, зокрема і усіх подій за участі ОСОБА_4 ;

- Невключення позивачем перед початком спілкування із заявницею ( ОСОБА_2 ) та протягом всього перебігу подій портативного відеорегістратора та допущення його розряджання.

Водночас, саме лише зазначення у Висновку про результати службового розслідування вищеперелічених підстав для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності не дає можливості встановити, які саме шкідливі наслідки настали унаслідок описаних дій позивача, відповідачем такі наслідки у вищевказаному висновку не наведені.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (надалі, також - Порядок).

Цей Порядок визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.

Відповідно до п. 1 розділу V Порядку, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до п. 4 розділу V Порядку, службове розслідування має встановити наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування.

Як зазначалось вище, службове розслідування, призначене наказом №1549 від 25.10.2021, призначалось виключно з приводу перевірки фактів спричинення ОСОБА_4 19.10.2021 тілесних ушкоджень з боку поліцейських.

За таких підстав, такі дії позивача, встановлені службовим розслідуванням, як перебування поза межами будівлі без головного убору; нездійснення записів журналу про експлуатацію службового транспортного засобу; непроходження перед виїздом службового автотранспортного засобу передрейсового інструктажу, на переконання суду жодним чином не пов`язані з предметом проведення службового розслідування та взагалі не мали встановлюватись та досліджуватись під час проведення такого розслідування.

Крім цього, усупереч ч.ч. 1, 2 ст. 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII, матеріали справи не містять жодних даних про те, що позивач надавав будь-які пояснення з приводу вищевказаних дій, або ж йому взагалі ставились подібні питання та пропонувалось надати пояснення з вищевказаного приводу. Письмове пояснення позивача, надане ним 01.11.2021, таких відомостей не містить.

Що стосується таких порушень з боку позивача, виявлених службовим розслідуванням, як нездійснення безперервної відеозйомки, що унеможливило здійснити перегляд відеозаписів, зокрема і усіх подій за участі ОСОБА_4 та невключення перед початком спілкування із заявницею ( ОСОБА_2 ) та протягом всього перебігу подій портативного відеорегістратора та допущення його розряджання, необхідно відзначити, що позивачем з цього приводу надавались пояснення, відповідно до яких позивач припускав, що вищевказаний відеорегістратор був розрядженим та не вмикався через його технічний стан.

Службовим розслідуванням така позиція позивача взагалі не перевірялась, не досліджувався технічний стан зазначеного відеорегістратора, не встановлювались причини та умови неможливості проведення безперервної відеофіксації подій за допомогою даного пристрою та чи залежать вони виключно від волі позивача або ж інших осіб. Не надано також належної оцінки діям позивача, який, встановивши непрацездатність портативного відеорегістратора, все одно проводив відеофіксацію подій за допомогою власного мобільного телефону, що зокрема, встановлено службовим розслідуванням.

Крім цього, матеріали службового розслідування не містять будь-яких даних щодо того, яким чином вищевказані дії позивача щодо проведення відеофіксації подій, які мали місце по АДРЕСА_1 , пов`язані із встановленням факту побиття поліцейськими ОСОБА_4 біля приміщення відділення поліції у м. Світловодську, що було предметом проведення зазначеного службового розслідування.

Пунктом 5 розділу VІ Порядку передбачено, що у резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначається, зокрема, висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено. У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування.

Резолютивна частина висновку «Про результати проведення службового розслідування за фактами можливих неправомірних дій працівників відділення поліції №1 (м. Світловодськ) Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області стосовно ОСОБА_4 » від 24.11.2021 містить п. 3, відповідно до якого факт нанесення 19.10.2021 ОСОБА_4 тілесних ушкоджень поліцейськими відділення поліції №1 (м. Світловодськ) Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області визнано таким, що не можливо підтвердити чи спростувати.

Таким чином, за відсутності встановленого факту протиправної поведінки позивача щодо обставин, які були предметом проведення службового розслідування, а також відсутності будь-яких доведених шкідливих наслідків у його діях, суд приходить до висновку про відсутність у діях позивача складу дисциплінарного проступку, що вказує на безпідставність притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Відповідно до частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:

1) зауваження;

2) догана;

3) сувора догана;

4) попередження про неповну службову відповідність;

5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;

6) звільнення з посади;

7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до частини 3 статті 19 Статуту, під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби. Крім того необхідною умовою для накладення стягнення є така ознака порушення службової дисципліни як вина працівника, наявність якої має бути обов`язково доведена роботодавцем.

Частиною 12 статті 23 Статуту визначено, що у разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

Аналіз норм Дисциплінарного статуту дає підстави для висновку, що під час вирішення питання про те, чи є вчинене порушення грубим, суд має виходити з характеру проступку, обставин, за яких його вчинено, яку завдано ним (могло бути завдано) шкоду.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Відповідно до частини 8 статті 19 Дисциплінарного статуту визначено, що під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі.

Наказ «Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських відділення поліції №1 (м. Світловодськ) Олександрійського районного відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області» №1802 від 06.12.2021 у частині застосування дисциплінарного стягнення стосовно позивача не містить даних щодо характеру проступку, обставин, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, не зазначено, чому застосовано дисциплінарне стягнення саме у виді догани, що не відповідає вимогам вищезазначеного нормативно-правового акту.

З приводу твердження позивача про неповідомлення його про початок проведення відносно нього службового розслідування та не роз`яснення відповідних прав, суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 13 розділу V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування.

Пунктом 16 розділу V Порядку визначено, що виклик поліцейського для надання пояснень у разі його відсутності на службі дисциплінарна комісія здійснює в порядку, визначеному частинами шостою-десятою статті 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Аналіз зазначених норм дає змогу дійти до висновку про те, що опитування поліцейського, відносно якого проводиться службове розслідування, відбувається або за місцем проходження служби, або ж за викликом, здійсненим у порядку, передбаченому чинним законодавством.

Такий порядок передбачено ч.ч. 6-8 ст. 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, відповідно до яких встановлено, що у разі відсутності поліцейського на службі дисциплінарна комісія викликає його для надання пояснень. Виклик для надання пояснень надсилається рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі. Виклик про надання пояснень надсилається з таким розрахунком, щоб поліцейський, який викликається, мав не менше двох діб для прибуття на засідання дисциплінарної комісії. Фактом, що підтверджує отримання або неотримання поліцейським виклику про надання пояснень, є отримання органом, що проводить службове розслідування, поштового повідомлення про вручення або про відмову від отримання такого виклику чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення.

Матеріали справи не містять обставин неможливості відібрання пояснень у позивача за місцем проходження служби останнім.

Водночас, матеріали справи не містять також і виклику про надання пояснень та доказів його направлення позивачу рекомендованим листом з повідомленням про вручення не пізніше, ніж за дві доби до такого надання пояснень.

Навпаки, відповідач не заперечує, що виклик позивача для надання пояснень відбувся у телефонному режимі у день відібрання таких пояснень, не за місцем проходження останнім служби, що не відповідає порядку виклику поліцейського, встановленого законом.

За відсутності вищевказаного письмового виклику позивача для надання пояснень, оформленого належним чином, у матеріалах справи відсутні будь-які документальні докази повідомлення позивача про проведення відносно нього службового розслідування. При чому суд не може вважати достовірними доказами показання з цього приводу свідків ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , оскільки такі особи безпосередньо зацікавлені у вирішенні справи на користь відповідача.

За таких підстав, відповідачем не спростовано твердженням позивача про те, що йому не було відомо про проведення відносно нього службового розслідування, переконливих належних та допустимих доказів зворотного відповідачем не надано, при чому відповідачем було порушено встановлений порядок відібрання пояснень від поліцейського під час проведення службового розслідування.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 18 Дисциплінарного статуту національної поліції України, під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право:

1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;

2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи;

3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами;

4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;

5) користуватися правничою допомогою.

Аналогічні за змістом права поліцейського передбачені п. 2 розділу ІV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України.

Водночас, враховуючи, що позивачу не було повідомлено про те, що відносно нього проводиться службове розслідування, суд дійшов висновку, що останній був позбавлений передбаченого законодавством права на захист.

Відповідно до ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Частина 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначає, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Отже враховуючи вищенаведені фактичні обставини, які були встановлені судом під час розгляду цієї справи, суд вважає, що відповідач у справі, який у спірних відносинах виступає у якості суб`єкта владних повноважень, в порушення вимог ч. 2 ст. 77 КАС України не довів правомірності своїх дій та рішень, які є предметом оскарження у цій адміністративній справі, що свідчить про те, що відповідач під час їх вчинення діяв не у спосіб, який визначено чинним законодавством, що у свою чергу є підставою для скасування такого рішення суб`єкта владних повноважень.

Приймаючи до уваги викладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню у повному обсязі.

Розподіл судових витрат здійснюється у відповідності до статті 139 КАС України.

Керуючись статтями 139, 241-246, 250 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_2 ) до Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області (, вул. Віктора Чміленка, б. 41, м. Кропивницький, 25006) - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області №1802 від 06.12.2021 року в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого слідчого слідчого відділення відділення поліції №1 (м. Світловодськ) Олександрійського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області капітана поліції ОСОБА_1 .

Стягнути на користь ОСОБА_1 судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 908,00 грн, за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області.

Копію рішення суду надіслати учасникам справи.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду, шляхом подачі апеляційної скарги через Кіровоградський окружний адміністративний суд, у 30-денний строк, установлений статтею 295 КАС України.

Повний текст рішення складено 02.03.2022 року.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду В.В. Науменко