Справа № 600/454/22-а
Суддя: Анісімов Олег Валерійович
Дата ухвалення: 2022-03-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху

01 березня 2022 р. м. Чернівці Справа № 600/454/22-а

Чернівецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Анісімова О.В., розглянувши матеріали адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправним та скасування наказу,-

В С Т А Н О В И В:

У поданому до суду позові позову ОСОБА_1 (далі позивач) просить:

- визнати протиправними та скасувати п. 2, яким командира 3 самохідної артилерійської батареї самохідного артилерійського дивізіону військової частини НОМЕР_1 старшого лейтенанта ОСОБА_1 за порушення вимог законодавства України, що підпадають під ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 407 КК України, на підставі статті 45 Дисциплінарного статуту Збройних сил України, після його повернення до місця служби притягнуто до відповідальності та накладено дисциплінарне стягнення «сувора догана» під особистий підпис, та п. 3, яким позбавлено премії за грудень 2019 року та січень в повному обсязі, знято з усіх видів забезпечення, наказу командира військової частини НОМЕР_1 №36 від 20 лютого 2020 року.

Ухвалою Чернівецького окружного адміністративного суду від 25.01.2022 року відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

21.02.2022 року від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому просить позов залишити без розгляду у зв`язку із пропуском строку звернення до суду, а також клопотання про залишення позову без руху у зв`язку із пропуском строку звернення до суду та несплатою судового збору. В обґрунтування клопотань зазначено те, що позивачу надано до ознайомлення оскаржуваний наказ від 20.03.2020 року, проте позивач відмовився проставляти особистий підпис при ознайомленні, про що було складено акт про відмову від ознайомлення. При цьому, вказано, що даний позов не стосується захисту прав позивача, як учасника бойових дій, а тому судовий збір має бути сплачений на загальних підставах.

Розглянувши подані клопотання, дослідивши матеріали справи, суд виходить з наступного.

Так, суд зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 5 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Згідно ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 2 вказаної вище статті визначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч. 3 ст. 5 КАС України).

Так, згідно ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Суд звертає увагу, що за загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому, незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Згідно ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

З матеріалів позову вбачається, що позивачем оскаржуються пункти 2 та 3 наказу командира військової частини НОМЕР_1 №36 від 20 лютого 2020 року, якими командира 3 самохідної артилерійської батареї самохідного артилерійського дивізіону військової частини НОМЕР_1 старшого лейтенанта ОСОБА_1 за порушення вимог законодавства України, що підпадають під ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 407 КК України, на підставі статті 45 Дисциплінарного статуту Збройних сил України, після його повернення до місця служби притягнуто до відповідальності та накладено дисциплінарне стягнення «сувора догана» під особистий підпис та позбавлено премії за грудень 2019 року та січень в повному обсязі, знято з усіх видів забезпечення.

Як видно з наданого відповідачем акту від 20.03.2020 року про факт відмови ст. Л-нта ОСОБА_1 від ознайомлення з наказом командира військової частини НОМЕР_1 №36 від 20 лютого 2020 року «Про результати службового розслідування» ОСОБА_1 надано для ознайомлення оскаржуваний наказ, однак ознайомитися із поставленням дати та особистого підпису відмовився.

Відтак, суд приходить до висновку, що саме з цієї дати (20.03.2020 року) позивачу слід обчислювати місячний строк для звернення до суду за захистом своїх прав.

А тому, суд у цій справі доходить до висновку, що з вказаним позовом позивач звернувся з порушенням місячного строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Разом з тим, звертаючись до суду поза межами місячного строку, позивачем не подано клопотання про поновлення пропущеного строку на звернення до суду з обґрунтуванням поважності причин його пропуску.

При цьому, варто зазначити, що позивачем також не надано суду будь-яких доказів, які б вказували про наявність обставин, які є об`єктивно непереборними та не залежали від волевиявлення позивача і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Поряд з цим, згідно ч. 3 ст. 123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Окрім цього, згідно ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Документом про сплату судового збору є оригінал квитанції установи банку або відділення зв`язку, які прийняли платіж або платіжне доручення, підписане уповноваженою посадовою особою банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір" від 08.07.2011 р. № 3674-VI (далі - Закон № 3674-VI).

Згідно ст. 1 цього Закону судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Платники судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом (ч. 1 ст. 2 Закону № 3674-VI).

Відповідно до ст. 3 Закону № 3674-VI судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

За подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У поданому до суду позові позивача об`єднано одну позовну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до Закону України Про державний бюджет України на 2022 р. з 1 січня 2022 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2481,00 грн.

Відтак, за подання вказаного позову позивачу належало сплатити судовий збір у розмірі 992,40 грн. (2481,00 грн. х 0,4 = 992,40 грн).

Водночас, у позові зазначено, що позивач згідно посвідчення серії НОМЕР_2 є учасником бойових дій, а тому звільнений від сплати судового збору.

Однак, судом встановлено, що копії посвідчення серії НОМЕР_2 до позову не додано.

Більше того, частиною 5 статті 242 КАС України встановлено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Суддя звертає увагу на те, що Велика Палата Верховного Суду у постанові від 09.10.2019 року у справі №9901/311/19 та в ухвалі від 06.05.2020 року у справі №9901/70/20 вказала на те, що при звернення до суду з позовом, який не стосуються питань соціального і правового захисту особи, як учасника бойових дій, про які йдеться у Законі України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту», необхідною є сплата судового збору на загальних підставах.

Відтак, позивачу у цій справі належить сплатити судовий збір у визначеному Законом № 3674-VI розмірі - 992,40 грн.

В силу ч. 13 ст. 171 КАС України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Враховуючи наведене вище, суд доходить висновку про наявність правових підстав для залишення даного позову без руху з підстав пропуску строку на звернення до суду та не сплати судового збору.

Поряд із цим, стосовно клопотання представника відповідача щодо залишення позову без розгляду суд зазначає наступне.

У відповідності до ч. 15 ст.171 КАС України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Частиною 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, зокрема, якщо провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом.

З наведеного слідує, що встановлення судом після відкриття провадження у справі факту пропущення позивачем строку звернення до суду з позовом є підставою для залишення такого позову без руху, і лише в разі не усунення недоліків позовної заяви позивачем така, в силу вказаних вище положень КАС України, підлягає залишенню без розгляду.

За таких обставин, суд вважає, що правових підстав для залишення позову без розгляду наразі немає.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 169, 171, 241 - 243, 248 КАС України, суд -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправним та скасування наказу залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня вручення даної ухвали шляхом подання позовної заяви у відповідності до вимог, встановлених статтею 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

3. Роз`яснити, що в разі невиконання вимог ухвали і не усунення недоліків у вказаний строк позовна заява буде залишена без розгляду на підставі частини 3 статті 123 КАС України Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.
Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя О.В. Анісімов