Справа № 120/966/22-а
Суддя: Жданкіна Наталія Володимирівна
Дата ухвалення: 2022-03-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

09 березня 2022 р. Справа № 120/966/22-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Жданкіної Наталії Володимирівни, розглянувши у письмовому провадженні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Подільський Сонях» до Головного управління ДПС у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`зання вчинити дії,

в с т а н о в и в :

До Вінницького окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю Подільський Сонях (далі - позивач) з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Вінницькій області (далі - відповідач) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`зання вчинити дії.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач вказує на протиправність рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, що діє при Головному управлінні ДПС у Вінницькій області №154931 від 18 листопада 2021 року, яким товариство визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку, оскільки здійснені товариством господарські операції мали реальний характер, підтверджуються належним чином оформленими первинними документами, які були надані контролюючому органу на його вимогу, а тому просить таке скасувати та зобов`язати виключити його з переліку ризикових платників податків.

Ухвалою суду від 25.01.2022 відкрито спрощене позовне провадження у справі та вирішено здійснювати розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

10.02.2022 відповідачем надано відзив на позов, в якому він просив у задоволенні позову відмовити, мотивуючи тим, що контролюючий орган здійснює моніторинг податкових, накладних/розрахунків коригування шляхом аналізу наявної податкової інформації, що міститься в інформаційних ресурсах ДПС. Внесення контролюючим органом платника податку до переліку ризикових платників податків або прийняття рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку є лише діяльністю контролюючого органу з виконання своїх повноважень по збиранню та формуванню податкової інформації, яка сама по собі не створює для платника податків жодних правових наслідків. Також зауважив, що включення суб`єктом владних повноважень до бази даних певної інформації, не створює жодних перешкод для діяльності платника податку.

Крім того, представник відповідача у поданому до суду відзиві на позовну заяву наголосив на тому, що підставою для включення ТОВ Подільський Сонях до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості слугувала наявна податкова інформація, що відповідно до проведеного аналізу операцій з придбання позивачем ТМЦ в розрізі контрагентів по ланцюгах постачання за даними ЄРПН, встановлено придбання в значних обсягах шроту соняшникового у постачальників, що мають ознаки ризикових платників податків та включені до переліку ризикових платників податків (ТОВ КАРСЕНД ТРЕЙД (), ТОВ ТАНГОРИС (), ТОВ КАРДРАЙВ (), ТОВ АГРО МАРКЕТ ГРУП (). Також встановлено придбання шроту соняшникового у постачальників, по яких не встановлено придбання, зокрема: ТОВ Альянс оптима (), ТОВ Агротрейд-200 (). Встановлено, що ТОВ Подільський Сонях ймовірно, як вигодонабувач скористалось схемним податковим кредитом сформованим від постачальників, що мають ознаки ризикових та включені до журналу ризикових платників.

За наведених обставин, відповідач вважає позовні вимоги безпідставними та просить в задоволенні позову відмовити.

Також,10.02.2022 представником відповідача подано клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою від 11.02.2022 відмовлено в задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Суд, вивчивши матеріали справи та оцінивши наявні у ній докази в їх сукупності встановив наступні обставини справи.

З матеріалів справи вбачається, що ТОВ Подільський Сонях, як юридичну особу зареєстровано 01.03.2018 за №0015921, виконавчим комітетом Вінницької міської ради. Згідно відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань основними видами діяльності товариства є: 46.21 Оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин (основний); 46.11 Діяльність посередників у торгівлі сільськогосподарською сировиною, живими тваринами, текстильною сировиною та напівфабрикатами; 46.18 Діяльність посередників, що спеціалізуються в торгівлі іншими товарами; 46.33 Оптова торгівля молочними продуктами, яйцями, харчовими оліями та жирами; 49.41 Вантажний автомобільний транспорт.

В оренді у ТОВ Подільський Сонях перебуває офісне приміщення, розташоване за адресою: вул. Василя Стуса, буд. 14, приміщення 2 на 1 поверсі, м. Вінниця, що підтверджується договором суборенди приміщення №1 від 19.05.2020 та Додатковою угодою №1 до Договору (міститься в додатках до позовної заяви). Товариство добросовісно сплачує податки за найманих працівників, що підтверджується відомостями про суми нарахованого доходу, утриманого та сплаченого податку на доходи фізичних осіб та військового збору за 2021 рік (том 1 а.с. 12-18).

Також, судом встановлено, що 11.02.2020 між ТОВ Подільський Сонях, як постачальником та ФГ Велес Віта, як покупцем укладено договір поставки №96-2020, предметом якого є продаж кормів для тварин в кількості та за ціною, яка вказується в рахунках та видаткових накладних, що є невід`ємною частиною Договору.

В результаті провадження ТОВ Подільський Сонях своєї господарської діяльності, на виконання вищезазначеного Договору поставки №96-2020 від 11.02.2020 товариством в вересні 2021 року був реалізований товар: шрот ріпаковий тостований ріпаковий в кількості 23,080 т. на загальну суму 205504,32 грн., в тому числі ПДВ 34250,72 грн. (том 1 а.с. 30-31)

В результаті господарської операції, що виникла на підставі договору поставки №96-2020 від 11.02.2020, ТОВ Подільський Сонях 10.09.2021 сформовано податкову накладну № 38, на загальну суму 205504,32 грн., в тому числі ПДВ та направлено її для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (том 1 а.с. 29).

В подальшому, позивачем через автоматизовану систему направлено до Державної податкової служби України податкову накладну № 38 від 10.09.2021 для проведення її реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Однак, 06.10.2021 позивачем до вказаної податкової накладної було отримано квитанцію від 05.10.2021, згідно якої: ДОКУМЕНТ ПРИЙНЯТО. РЕЄСТРАЦІЯ ЗУПИНЕНА .... платник податків відповідає п.8 Критерії ризиковості платника податків. Пропонуємо надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації зазначеної в ПН/РК для розгляду питання щодо прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (том 1 а.с. 23).

На виконання п.56.23. ст.56 Податкового кодексу України та Постанови Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 за № 1165 Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, ТОВ Подільський Сонях 06.10.2021 було направлено на адресу ГУ ДПС у Вінницькій області повідомлення про подання пояснень (том 1 а.с. 27) та копій документів щодо податкової накладної, реєстрацію якої зупинено, зокрема: письмові пояснення, копію Договору поставки №96-2020 від 11.02.2020 на виконання якого було реалізовано визначений в ПН №38 товар, рахунок-фактуру від 10.09.2021 за №СФ-000667, видаткову накладну від 10.09.2021 за №РН-0000920, виписку за рахунками за 13.09.2021, договір №2 про надання транспортних послуг від 11.01.2021, ТТН від 09.09.2021 за №090921.2, платіжне доручення №4425 від 24.09.2021 про оплату послуг з перевезення поставленого товару, акт звірки станом на 30.09.2021 між ТОВ Подільський Сонях та ФГ Велес Віта (том 1 а.с. 29-37).

Також, позивачем контролюючому органу було надано документи на підтвердження факту придбання реалізованого ФГ Велес Віта шроту ріпакового.

Згідно матеріалів справи, реалізований ФГ Велес Віта шрот ріпаковий позивачем був попередньо придбаний в свого контрагента на виконання Договору поставки №140247 від 01.09.2021. За умовами вказаного договору ТОВ Подільський Сонях придбало в ТОВ ДІ ЕНД АЙ Еволюшен шрот ріпаковий тостований гранульований та/або не гранульований, виготовлений на виробничих потужностях ПрАТ Вінницький ОЖК та/або ПрАТ Чернівецький олійно-жировий комбінат. Орієнтовна сума договору склала 18 000 000,00 грн. (том 1 а.с. 44-46)

Згідно Специфікації № 1 від 01.09.2021 до Договору поставки №140247 від 01.09.2021, сторони договору погодили поставку 125000 +/-10% т шроту ріпакового (том 1 а.с. 47).

02.09.2021 ТОВ Подільський Сонях було виставлено рахунок на оплату №332 (том 1 а.с. 48).

Також, згідно видаткової накладної від 09.09.2021 за №876 ТОВ ДІ ЕНД АЙ Еволюшен поставило ТОВ Подільський Сонях 23,08 т шроту ріпакового (тостований) гранульований на загальну суму 191656,32 грн. (том 1 а.с. 49).

Реальність здійснення операції з постачання товару (шроту ріпакового) від ТОВ ДІ ЕНД АЙ Еволюшен до ТОВ Подільський Сонях підтверджується податкової накладною №52 від 09.09.2021, яка зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних та свідчить про відсутність зауважень з боку податкового органу до вказаної господарської операції. Факт оплати придбаного ТОВ Подільський Сонях товару підтверджується платіжними дорученнями №4351 від 08.09.2021, №4354 від 09.09.2021, а також актом звірки взаємних розрахунків станом на 30.09.2021 між ТОВ Подільський Сонях та ТОВ ДІ ЕНД АЙ Еволюшен (том 1 а.с. 50-53).

Згідно з квитанцією №2 від 06.10.2021 вказані пояснення доставлені до Головного управління ДПС у Вінницькій області.

Дослідивши вищенаведену первинну документацію, суд зазначає, що вони є належним чином оформлені та були надані відповідачу та підтверджують реальність здійснення господарської операції за результатом проведення якої складено ПН №38 від 10.09.2021. Зауважень щодо їх достовірності податковим органом не висловлено.

Однак, рішенням комісії ГУ ДПС у Вінницькій області № 3213633/41973663 від 07.10.2021 було відмовлено у реєстрації податкової накладної з мотивів ненадання платником копій документів: розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків.

На переконання ТОВ Подільський Сонях постачання товару за податковою накладною №38 від 10.09.2021 здійснювалось в рамках видів діяльності товариства, а надані контролюючому органу документи підтверджують реальність як операції з придбання позивачем товару (шроту) так і його подальшу реалізацію контрагенту.

З огляду на викладене, ТОВ Подільський Сонях оскаржило прийняте відповідачем рішення від 07.10.2021 за № 3213633/4197366 до Вінницького окружного адміністративного суду з позовом.

Ухвалою від 22.11.2022 за вказаним позовом відкрито провадження (справа №120/16000/21-а).

Поряд із цим, 21.09.2021 комісією Головного управління ДПС у Вінницькій області було прийнято рішення №127225 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю Подільський Сонях критеріям ризиковості платника податку на підставі п.8 Критеріїв ризиковості платника податку (том 1 а.с. 21).

У графі податкова інформація зазначено відповідно до проведеного аналізу операцій з придбання ТОВ Подільський Сонях ТМЦ в розрізі контрагентів по ланцюгах постачання за даними ЄРПН, встановлено придбання в значних обсягах шроту соняшникового у постачальників, що мають ознаки ризикових платників податків та включені до переліку ризикових платників податків (ТОВ КАРСЕНД ТРЕЙД (), ТОВ ТАНГОРИС (), ТОВ КАРДРАЙВ (), ТОВ АГРО МАРКЕТ ГРУП (). Також встановлено придбання шроту соняшникового у постачальників, по яких не встановлено придбання, зокрема: ТОВ Альянс оптима (), ТОВ Агротрейд-2000 (). Встановлено, що ТОВ Подільський Сонях ймовірно, як вигодонабувач скористалось схемним податковим кредитом сформованим від постачальників, що мають ознаки ризикових та включені до журналу ризикових платників..

У зв`язку з прийняттям контролюючим органом рішення про відповідність ТОВ Подільський Сонях критеріям ризиковості платника податку, керуючись п. 6 Порядку 1165 позивач 05.11.2021 за вих. №125 надіслав відповідачу повідомлення про надання інформації та копії первинних документів для підтвердження реальності господарських операцій із зазначеними у рішенні від 21.09.2021 за №127225 контрагентами, невідповідності ТОВ Подільський Сонях критеріям ризиковості платника податку та виключення товариства з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку (том 1 а.с. 20).

Проте, за результатом розгляду наданих позивачем пояснень та документів, Рішенням регіональної Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 18.11.2021 за №154931 було прийнято рішення про відповідність ТОВ Подільський Сонях п.8 Критеріїв ризиковості платника податку (том 1 а.с. 19).

У графі податкова інформація зазначено, що ТОВ Подільський Сонях ймовірно, як вигодонабувач скористалось схемним податковим кредитом сформованим від постачальників, що мають ознаки ризикових та включені до журналу ризикових платників.

Позивач вважає прийняті відповідачем рішення від 21.09.2021 за №127225 та від 18.11.2021 за №154931 протиправними, адже товариством було надано повний пакет первинної документації в підтвердження реальності здійснених з визначеними у вищевказаних рішеннях контрагентами господарських операцій. В свою чергу, наведені в рішенні від 18.11.2021 за №154931 обґрунтування базуються виключно на припущеннях податкового органу, про що свідчить побудова таких обґрунтувань із використанням прикметника "ймовірно".

Визначаючись щодо заявлених позовних вимог, суд виходив із наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Пунктом 19 частини першої статті 4 КАС України визначено, що індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

Згідно з ч. 1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України від 02 грудня 2010 року N 2755-VI (далі - ПК України).

Відповідно до п. п. 20.1.45. п. 20.1 ст. 20 ПК України, контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

Пунктом 61.1 статті 61 ПК України визначено, що податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно з п. п. 62.1.2 п. 62.1 ст. 62 ПК України, податковий контроль здійснюється шляхом, серед іншого, інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів.

Відповідно до п. 71.1 ст. 71 ПК України, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Згідно з п. 74.1, 74.3 ст. 74 ПК України, податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю.

Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами.

Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.

Відповідно до п. 201.1 ст. 201 ПК України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно п. 201.10 ст. 201 ПК України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Відповідно до п. 201.16 ст. 201 ПК України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів визначені Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 р. № 1165.

Згідно п. 3 Порядку № 1165, податкові накладні/ розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування.

Відповідно до п. 6 Порядку № 1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення. У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття.

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг", "Про електронні довірчі послуги" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення. За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття.

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Додатком 4 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 р. № 1165, затверджено форму рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Згідно додатку 4 Порядку № 1165, рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку містить формулювання "рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку".

Як вбачається з матеріалів справи, рішення від 21.09.2021 за №127225 та від 18.11.2021 за №154931 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку прийняті з підстав відповідності платника податку п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Пунктом 8 критерій ризиковості платника податку на додану вартість визначено у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Згідно додатку 4 Порядку № 1165, в рішенні про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку обов`язково зазначається підстава його прийняття, зокрема, відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку розшифровується, яка саме податкова інформація.

Загальними вимогами, які висуваються до акту індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Зміст рішення від 21.09.2021 за №127225 свідчить про те, що віднесення позивача до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості сталось в наслідок проведеного аналізу операцій з придбання ТОВ Подільський Сонях ТМЦ в розрізі контрагентів по ланцюгах постачання за даними ЄРПН, яким встановлено придбання в значних обсягах шроту соняшникового у постачальників, що мають ознаки ризикових платників податків та включені до переліку ризикових платників податків (ТОВ КАРСЕНД ТРЕЙД (), ТОВ ТАНГОРИС (), ТОВ КАРДРАЙВ (), ТОВ АГРО МАРКЕТ ГРУП (). Також встановлено придбання шроту соняшникового у постачальників, по яких не встановлено придбання, зокрема: ТОВ Альянс оптима (), ТОВ Агротрейд-2000 ().

Крім того, у вказаному рішенні відповідач зазначив, що ТОВ Подільський Сонях ймовірно, як вигодонабувач скористалось схемним податковим кредитом сформованим від постачальників, що мають ознаки ризикових та включені до журналу ризикових платників.

В той же час, оскаржуване рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку не містить розшифровку, яка саме податкова інформація слугувала підставою для віднесення позивача до переліку ризикових платників податку.

Відповідно до п. 26, 27 Порядку N 1165, комісія регіонального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком та Порядком прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим Мінфіном. Комісія центрального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком. Комісія контролюючого органу в своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України і постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції України, Податкового кодексу України та законів, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства, а також цим Порядком.

Згідно п. 40, 42, 43, 44, 45, 46 Порядку N 1165, засідання комісії контролюючого органу проводиться у разі наявності матеріалів для розгляду. Під час засідання секретарем комісії контролюючого органу ведеться протокол, в якому фіксуються прийняті рішення та надані доручення. Рішення, прийняті комісіями контролюючих органів, підлягають реєстрації засобами інформаційних систем ДПС. Матеріали засідання комісії контролюючого органу зберігаються десять років. Комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні). Розгляд питання на засіданні комісії контролюючого органу включає такі етапи: доповідь секретаря комісії; доповідь члена комісії, співдоповідь (у разі потреби); внесення членами комісії пропозицій, їх обговорення; оголошення головою комісії рішення про припинення обговорення питання; голосування; оголошення головою комісії результатів голосування; оформлення протоколу. У протоколі засідання комісії контролюючого органу зазначається перелік осіб, присутніх на засіданні, порядок денний засідання, питання, що розглядалися на засіданні, перелік осіб, які виступали під час засідання, результати голосування, прийняті такою комісією рішення.

Згідно ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Доказів того, що контролюючий орган досліджував обставини господарської діяльності позивача станом на момент прийняття оскаржуваного рішення, до суду не надано.

Також суд зазначає, що норми податкового законодавства не ставлять у залежність достовірність даних податкового обліку платника податку від дотримання податкової дисципліни його контрагентами, якщо платник податку мав реальні витрати у зв`язку з придбанням товарів (робіт, послуг), призначених для використання у його господарській діяльності. Порушення певними постачальниками товару (робіт, послуг) у ланцюгу постачання вимог податкового законодавства чи правил ведення господарської діяльності не може бути підставою для висновку про порушення покупцем товару (робіт, послуг) вимог закону щодо формування податкового кредиту, а тому платник податків (покупець товарів (робіт, послуг) не повинен зазнавати негативних наслідків, за можливу неправомірну діяльність його контрагента за умови, якщо судом не встановлено фактів, які свідчать про обізнаність платника податків щодо такої поведінки контрагента та злагодженість дій між ними.

Таким чином, судом відхиляються доводи відповідача наведені у відзиві на позовну заяву щодо сумнівності вчинених позивачем з його контрагентами господарських операцій з підстав віднесення останніх до переліку ризикових платників, оскільки відносини між учасниками ланцюгів постачань товарів та послуг не мають безпосереднього впливу на дослідження господарської діяльності платника податків з його безпосередніми контрагентами.

Відсутність у рішенні ГУ ДПС у Вінницькій області від 21.09.2021 за №127225 чіткого зазначення господарських операцій з датами їх проведення, що визнані контролюючим органом ризиковими, вказують на порушення процедури прийняття рішення, яка передбачає їх прийняття комісією регіонального рівня виключно за наслідком подання для реєстрації податкових накладних.

Отже, відповідачем не надано суду документів на підтвердження наявності інформації, яка стала підставою для прийняття рішення від 21.09.2021 за №127225.

Водночас, у зв`язку з прийняттям контролюючим органом рішення про відповідність ТОВ Подільський Сонях критеріям ризиковості платника податку, керуючись п. 6 Порядку 1165 позивач 05.11.2021 за вих. №125 надіслав відповідачу повідомлення про надання інформації та копії первинних документів для підтвердження реальності господарських операцій із зазначеними у рішенні від 21.09.2021 за №127225 контрагентами, невідповідності ТОВ Подільський Сонях критеріям ризиковості платника податку та виключення товариства з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Відповідні документи позивачем також були долучені до позовної заяви та містяться в матеріалах справи.

Зокрема, реальність здійснення господарських операцій між ТОВ АГРО МАРКЕТ ГРУП та ТОВ Подільський Сонях підтверджується наявними в матеріалах справи копіями належним чином оформлених первинних документів (том 1 а.с. 54-97), а саме: Договорами поставки №0704/02 від 07.04.2020, №1007/01 від 10.07.2020 про придбання в ТОВ АГРО МАРКЕТ ГРУП шроту соняшникового, макуха соняшникова, висівки пшеничної, шроту соєвого, макуха соєвого, барди зернової нативної; спеціфікаціями товару до вказаних договорів, видатковими накладними, платіжними дорученнями. Перевезення придбаного в ТОВ АГРО МАРКЕТ ГРУП товару підтверджується наявними в матеріалах справи товарно-транспортними накладними та актами наданих послуг, зміст яких свідчить, що придбаний товар (шрот) перевозився ТОВ "Лен Транс", ТОВ "Транспортна компанія", ПП "Д-Транс". Також, аналіз змісту відповідних ТТН дає підстави для формування висновку про те, що придбаний в ТОВ АГРО МАРКЕТ ГРУП товар позивачем в подальшому був реалізований контрагентам, шляхом відвантаження товару з місць його зберігання ТОВ АГРО МАРКЕТ ГРУП напряму кінцевим покупцям. Факт реалізації ТОВ Подільський Сонях придбаного в ТОВ АГРО МАРКЕТ ГРУП товару також підтверджується наявними в матеріалах справи копіями видаткових накладних.

Реальність здійснення господарських операцій між ТОВ «Альянс оптима» () та ТОВ Подільський Сонях підтверджується наявними в матеріалах справи копіями належним чином оформлених первинних документів (том 1 а.с. 98-114), а саме: Договором поставки №0209/01 від 02.09.2020 про придбання в ТОВ «Альянс оптима» шроту соняшникового, макуха соняшникова, шроту соєвого, макуха соєвого, Додатковою угодою №01 до вказаного договору, Специфікаціями до Договору поставки №0209/01 від 02.09.2020, видатковими накладними. Перевезення придбаного в ТОВ «Альянс оптима» товару підтверджується наявними в матеріалах справи товарно-транспортними накладними та актами здачі-прийняття робі (наданих послуг), реєстром ТТН, зміст яких свідчить, що придбаний товар (шрот) перевозився ТОВ "Флай Лайн", ТОВ «Ірина». Факт реалізації ТОВ Подільський Сонях придбаного в ТОВ «Альянс оптима» товару також підтверджується наявними в матеріалах справи копіями видаткових накладних.

Реальність здійснення господарських операцій між ТОВ «КАРДРАЙВ» (), яке мало назву ТОВ «ОІЛС ЕНД ФІД ПРОДАКШН ЛТД» та ТОВ Подільський Сонях підтверджується наявними в матеріалах справи копіями належним чином оформлених первинних документів (том 1 а.с. 115-164), а саме: Договором поставки №15/07/2020ІІІ від 15.07.2020 про придбання в ТОВ «ОІЛС ЕНД ФІД ПРОДАКШН ЛТД» кормів для тварин, найменування, кількість, якість, умови та строки поставки, ціна за одиницю та загальна вартість яких визначені у Специфікаціях, Додатковою угодою №1 до вказаного договору, Специфікаціями до Договору поставки №15/07/2020ІІІ від 15.07.2020, видатковими накладними. Перевезення придбаного в ТОВ «ОІЛС ЕНД ФІД ПРОДАКШН ЛТД» товару підтверджується наявними в матеріалах справи товарно-транспортними накладними та актами здачі-прийняття робі (наданих послуг), реєстром ТТН, зміст яких свідчить, що придбаний товар (шрот) перевозився ТОВ "Геліос Транс", П.П «Агро-Альянс Плюс», ТОВ "Флай Лайн", ФОП ОСОБА_1 , ТОВ «Ірина», ТОВ «ВПК Логістик». Факт реалізації ТОВ Подільський Сонях придбаного в ТОВ «ОІЛС ЕНД ФІД ПРОДАКШН ЛТД» товару також підтверджується наявними в матеріалах справи копіями видаткових накладних.

Реальність здійснення господарських операцій між ТОВ «КАРСЕНД ТРЕЙД» (), яке мало назву ТОВ «ГОЛДЕНФІЛД» та ТОВ Подільський Сонях підтверджується наявними в матеріалах справи копіями належним чином оформлених первинних документів (том 1 а.с. 165-197), а саме: Договором поставки №15/07/2020ІІІ-2 від 15.07.2020 про придбання в ТОВ «ГОЛДЕНФІЛД» кормів для тварин, найменування, кількість, якість, умови та строки поставки, ціна за одиницю та загальна вартість яких визначені у Специфікаціях, Специфікаціями до Договору поставки №15/07/2020ІІІ-2 від 15.07.2020, видатковими накладними. Перевезення придбаного в №15/07/2020ІІІ-2 від 15.07.2020 товару підтверджується наявними в матеріалах справи товарно-транспортними накладними та актами здачі-прийняття робі (наданих послуг), реєстром ТТН, зміст яких свідчить, що придбаний товар (шрот) перевозився ТОВ «Ірина», ТОВ «Транс компані», ТОВ "Флай Лайн", ТОВ "Геліос Транс". Факт реалізації ТОВ Подільський Сонях придбаного в ТОВ «ГОЛДЕНФІЛД» товару також підтверджується наявними в матеріалах справи копіями видаткових накладних.

Реальність здійснення господарських операцій між ТОВ «ТАНГОРИС» () та ТОВ Подільський Сонях підтверджується наявними в матеріалах справи копіями належним чином оформлених первинних документів (том 1 а.с. 198-242), а саме: Договором поставки №13102020 від 13.10.2020 про придбання в ТОВ «ТАНГОРИС» шроту кормового тостованого гранульованого та/або шроту соєвого кормового тостованого негранулованого, Додатком №1 до вказаного Договору, Специфікаціями до Договору поставки №13102020 від 13.10.2020, видатковими накладними. Перевезення придбаного в №15/07/2020ІІІ-2 від 15.07.2020 товару підтверджується наявними в матеріалах справи товарно-транспортними накладними та актами здачі-прийняття робі (наданих послуг), реєстром ТТН, зміст яких свідчить, що придбаний товар (шрот) перевозився ФОП ОСОБА_2 , ТОВ "Флай Лайн". Факт реалізації ТОВ Подільський Сонях придбаного в ТОВ «ТАНГОРИС» товару також підтверджується наявними в матеріалах справи копіями видаткових накладних, платіжними дорученнями.

Реальність здійснення господарських операцій між ТОВ «Агротрейд-2000» () та ТОВ Подільський Сонях підтверджується наявними в матеріалах справи копіями належним чином оформлених первинних документі, а саме: Договором поставки №18ІІІ від 12.04.2021 про придбання в ТОВ «Агротрейд-2000» шроту соняшникового, Специфікаціями до Договору поставки №18ІІІ від 12.04.2021, видатковими накладними, актом звірки №92 взаємних розрахунків, платіжними дорученнями (том 2 а.с. 1-20).

Крім того, факт реалізації придбаного позивачем за вищевказаними Договорами поставки товару підтверджується наявними в матеріалах справи:

- Договором поставки №19-2019 від 26.02.2019, згідно з яким ТОВ Подільський Сонях продало АПНВП «Візит» шрот соняшниковий ДСТУ 4638:2006;

- Договором поставки №22-2019 від 23.03.2019, згідно з яким ТОВ Подільський Сонях продало ПАП «Агропродсервіс» шрот соняшниковий ДСТУ 4638:2006;

- Договором поставки №103-2020 від 16.03.2020, згідно з яким ТОВ Подільський Сонях продало ТОВ «Агрокомплекс «Зелена долина»» корми для тварин;

- Договором поставки №54-2019 від 16.09.2019, згідно з яким ТОВ Подільський Сонях продало ПП «Слободище» шрот соняшниковий ДСТУ 4638:2006;

- Договором поставки №163-2021 від 17.02.2021, згідно з яким ТОВ Подільський Сонях продало ПП «Галекс-Агро» корми для тварин;

- Договором поставки №176-2021 від 26.04.2021, згідно з яким ТОВ Подільський Сонях продало ФГ «Домашня курочка» корми для тварин.

Крім того, в матеріалах справи містяться первинні документи, такі як видаткові накладні, акти здачі-приймання виконаних робіт, ТТН, реєстри ТТН, які свідчать про реальність господарських операцій з продажу ТОВ Подільський Сонях придбаного в контрагентів товару (том 2 а.с. 21-62).

Як зазначає позивач у позовній заяві та не заперечується відповідачем у відзиві на позовну заяву, всі вище перелічені первинні документи надавались ТОВ Подільський Сонях податковому органу та були останнім враховані. При цьому, після їх дослідження відповідачем було прийнято нове рішення від 18.11.2021 за №154931 в якому прибрано зауваження щодо господарських операцій між ТОВ «Подільський Сонях» та визначеними у рішенні від 21.09.2021 за №127225 контрагентами. Проте, у рішенні від 18.11.2021 за №154931 в графі «Податкова інформація» залишено посилання на те, що ТОВ «Подільський Сонях» ймовірно, як вигодонабувач скористалось схемним податковим кредитом сформованим від постачальників, що мають ознаки ризикових та включені до журналу ризикових платників.

Відповідні зміни в частині підстав включення позивача до переліку ризикових підприємств дає підстави для формування висновку про те, що операції по контрагентам, які були зазначені в первинно прийнятому рішенні від 21.09.2021 за №127225, податковим органом визнані реальними та не викликають в контролюючого органу сумнівів.

При цьому, у спірному рішенні від 18.11.2021 за № 154931 відповідачем в рядку «Податкова інформація» також не зазначено суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для прийняття такого рішення, не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції, не наведено конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття. Таким чином, як вже зазначалось вище, наведені в оскаржуваному рішенні підстави віднесення позивача до переліку ризикових підприємств базуються лише на припущеннях контролюючого органу, не містять чітких мотивів їх формування, що, в свою чергу, ставить товариство в умови, за яких останнє позбавлене можливості надати податковому органу необхідні документи виключення товариства з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Крім того, суд погоджується з доводами сторони позивача в частині того, що норми податкового законодавства не ставлять у залежність достовірність даних податкового обліку платника податків від дотримання податкової дисципліни його контрагентами - постачальниками, якщо цей платник (покупець) мав реальні витрати у зв`язку з придбанням товарів (робіт, послуг), призначених для використання у його господарській діяльності. Порушення певним постачальником товару (робіт, послуг) у ланцюгу постачання вимог податкового законодавства чи правил ведення господарської діяльності не може бути підставою для висновку про порушення покупцем товару (робіт, послуг) вимог закону та виникнення для нього правових наслідків, у даному випадку, включення його до переліку платників податків, що відповідають критеріям ризиковості, за умови, якщо судом не встановлено фактів, які свідчать про обізнаність платника податків щодо такої поведінки контрагента та злагодженість дій між ними.

В даному випадку, відповідачем не надано доказів порушення контрагентами позивача вимог податкового законодавства чи правил ведення господарської діяльності, а також не надано доказів того, що позивач був обізнаний про допущення його контрагентами відповідних порушень та злагодженість дій між ними

В контексті наведеного також слід зазначити, що здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства.

Здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.

Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Суд при розгляді справи враховує висновки Верховного Суду щодо застосування норм права у подібних правовідносинах викладені у постанові від 18.02.2020 у справі N 360/1776/19.

Суд також зазначає, що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, має обґрунтувати суду, на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження такої інформації.

Суд при розгляді справи враховує висновки Верховного Суду щодо застосування норм права у подібних правовідносинах викладені у постанові від 05.01.2021 у справі №640/10988/20.

За таких підстав, відповідачем, як суб`єктом владних повноважень не надано доказів, які досліджувалися в ході засідання комісії, та які слугували підставою для прийняття оскаржуваного рішення, як і не надано доказів, які б вказували на наявність ознак ризиковості здійснення операцій, що зумовило б включення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, зокрема п. 8 Критеріїв.

При цьому, рішення не містить конкретних підстав його прийняття, як то передбачено Порядком № 1165, що свідчить про його необґрунтованість та невмотивованість.

Судова практика вирішення податкових спорів виходить з презумпції добросовісності платника, яка передбачає економічну виправданість дій платника, що мають своїм наслідком отримання податкової вигоди, та достовірність у бухгалтерській та податковій звітності платника.

Зазначена правова позиція узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеному у постанові від 23 липня 2020 року у справі N 240/6806/17.

Таким чином, суд приходить до висновку, що відповідачем не доведено, що існують підстави для застосування до позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідним внесенням до переліку ризикових суб`єктів господарювання, у зв`язку з чим рішення Головного управління ДПС у Вінницькій області від 18.11.2021 за № 154931 є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

Отже, на думку суду, належним способом захисту прав позивача, який забезпечить їх ефективне поновлення, є зобов`язання Головного управління ДПС у Вінницькій області виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Додатком 4 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних в редакції постанови Кабінетом Міністрів України N 1165 від 11.12.2019 передбачено, що рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Згідно з приписами пункту 6 Порядку, Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Таким чином, законом прямо передбачено право платника податків на оскарження у судовому порядку рішення податкового органу про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Крім цього, необґрунтоване прийняття вказаного рішення тягне за собою правові наслідки у вигляді зупинення реєстрації податкових накладних, неможливості сформувати податковий кредит контрагентами позивача та, як наслідок, ризик припинення господарських взаємовідносин.

Із наведеного можна дійти до висновку про те, що відповідно до Порядку № 1165, рішення комісії про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в суді, що в свою чергу свідчить про безпідставність тверджень представника відповідача та правильність обраного позивачем способу захисту порушених прав.

Враховуючи наведене, суд вважає, що рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Вінницькій області від 18.11.2021 за № 154931 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, прийняте щодо Товариства з обмеженою відповідальністю Подільський Сонях, не відповідає положенням ПК України та Порядку №1165, а тому є необґрунтованим, непропорційним та таким, що підлягає скасуванню.

Відповідно до частини 3 статті 245 КАС України, у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Приписами ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, дає найбільший ефект.

Відтак, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права та відповідати наявним обставинам.

Також, слід зазначити, що за приписами ч. 2 ст. 6 Кодексу адміністративного судочинства України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Статтею 17 Закону України від 23.02.2006 № 3477 "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Так, Європейський суд з прав людини у рішенні від 13.01.2011 (остаточне) у справі "Чуйкіна проти України" (CASE OF CHUYKINA v. UKRAINE) (Заява № 28924/04) констатував: " 50. Суд нагадує, що процесуальні гарантії, викладені у статті 6 Конвенції, забезпечують кожному право звертатися до суду з позовом щодо своїх цивільних прав та обов`язків. Таким чином стаття 6 Конвенції втілює "право на суд", в якому право на доступ до суду, тобто право ініціювати в судах провадження з цивільних питань становить один з його аспектів (див. рішення від 21 лютого 1975 року у справі "Голдер проти Сполученого Королівства" (Golder v. the United Kingdom), п. п. 2836, Series A № 18). Крім того, порушення судового провадження саме по собі не задовольняє усіх вимог пункту 1 статті 6 Конвенції. Ціль Конвенції гарантувати права, які є практичними та ефективними, а не теоретичними або ілюзорними. Право на доступ до суду включає в себе не лише право ініціювати провадження, а й право отримати "вирішення" спору судом. Воно було б ілюзорним, якби національна правова система Договірної держави дозволяла особі подати до суду цивільний позов без гарантії того, що справу буде вирішено остаточним рішенням в судовому провадженні. Для пункту 1 статті 6 Конвенції було б неможливо детально описувати процесуальні гарантії, які надаються сторонам у судовому процесі провадженні, яке є справедливим, публічним та швидким, не гарантувавши сторонам того, що їхні цивільні спори будуть остаточно вирішені (див. рішення у справах "Мултіплекс проти Хорватії" (Multiplex v. Croatia), заява № 58112/00, п. 45, від 10 липня 2003 року, та "Кутіч проти Хорватії" (Kutic v. Croatia), заява № 48778/99, п. 25, ECHR 2002-II)".

Таким чином, належним і ефективним способом захисту порушеного права позивача є саме зобов`язання суб`єкта владних повноважень вчинити певні дії, направлені на усунення порушеного права позивача, виходячи із наданих повноважень адміністративного суду, встановлених ст. 245 Кодексу адміністративного судочинства України.

Зобов`язання виключити Товариство з обмеженою відповідальністю Подільський Сонях з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, є забезпечення судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений і вказане рішення неможливо визнати втручанням у дискреційні повноваження відповідача, оскільки ним такі повноваження були самостійно реалізовані шляхом вчинення дій, які були предметом судового контролю у межах цієї справи.

Згідно з вимогами статті 78 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до статті 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Виходячи із заявлених позовних вимог, аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку, що позов необхідно задовольнити повністю.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи те, що позовну заяву задоволено, на користь позивача, слід стягнути судовий збір, що підлягав сплаті та був сплачений в сумі 2481,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань ГУ ДПС у Вінницькій області.

Керуючись ст.ст. 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, суд -

в и р і ш и в :

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС в Одеській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 12119 від 26.01.2021.

Визнати протиправним та скасувати рішення від 18.11.2021 за № 154931 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «Подільський Сонях» () критеріям ризиковості платника податку, яке прийняте Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Вінницькій області.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Вінницькій області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «Подільський Сонях» () з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Подільський Сонях» судові витрати зі сплати судового збору за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Вінницькій області в сумі 2481,00 грн. (дві тисячі чотириста вісімдесят одна гривня 00 коп.).

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Подільський Сонях» (вул. Василя Стуса, буд. 14, приміщення 2, м. Вінниця, 21007, РНОКПП 41973663)

Головне управління ДПС у Вінницькій області (вул. Хмельницьке шосе, 7, м. Вінниця, код ЄДРПОУ ВП 44069150)

Повний текст рішення суду складено 09.03.2022

Суддя Жданкіна Наталія Володимирівна