Справа № 260/5960/21
Суддя: Скраль Т.В.
Дата ухвалення: 2022-03-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відкладення розгляду справи

02 березня 2022 рокум. Ужгород№ 260/5960/21
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Скраль Т.В.,

з участю секретаря судового засідання Шестак Н.В.,

учасники справи:

позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю «Свалява-Міськбуд» представник не з`явився;

відповідач: Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Ужгородської міської ради представник не з`явився;

розглянувши у підготовчому судовому засіданні клопотання (заяви) сторін в адміністративній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Свалява-Міськбуд» (89300, Закарпатська область, Мукачівський район, м. Свалява, вул. Тацея, 98, ) до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Ужгородської міської ради (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Небесної Сотні,4, ) про скасування постанов про накладення штрафу, -

ВСТАНОВИВ:

У відповідності до статті 243 частини 3 КАС України 02 березня 2022 року проголошено вступну та резолютивну частини ухвали. Ухвалу у повному обсязі складено 09 березня 2022 року.

03 листопада 2021 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Свалява-Міськбуд» звернулося до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Ужгородської міської ради, якою просить: 1) визнати протиправною та скасувати постанову № 91 від 22.10.2021 року про визнання ТОВ «Свалява - Міськбуд» винним у вчиненні правопорушення передбаченого п.6 ч.3 ст.2 ЗУ «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладення штрафу у сумі 18x2379=42 822 гривень винесену начальником управління державного архітектурно-будівельного контролю Зотовою Олександрою Сергіївною; 2) визнати протиправною та скасувати постанову № 92 про визнання ТОВ «Свалява - Міськбуд» винним у вчиненні правопорушення передбаченого п.8 ч.2 ст.2 ЗУ «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 45x2379=107 055 гривень.

08 листопада 2021 року судом відкрито провадження в адміністративній справі та призначено підготовче засідання.

07 грудня 2021 року ухвалою суду відмовлено у задоволенні заяви про забезпечення позову у справі за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Свалява-Міськбуд» до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Ужгородської міської ради про скасування постанов про накладення штрафу, оскільки посилання позивача в обґрунтування необхідності застосування заходів забезпечення позову на винесення державним виконавцем постанов про відкриття провадження є безпідставними, так як таким не вчиняються дії щодо стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «Свалява-Міськбуд» коштів.

08 лютого 2022 року відповідачем подано до суду клопотання про заміну відповідача у справі, а саме: Управління Державного архітектурно-будівельного контролю на Виконавчий комітет Ужгородської міської ради.

21 лютого 2022 року ухвалою суду зупинене стягнення на підставі виконавчих документів - постанов Управління державного архітектурно-будівельного контролю № 91 та № 92 від 22 жовтня 2021 року - до набрання законної сили судовим рішенням у справі щодо оскарження постанов Управління державного архітектурно-будівельного контролю № 91 та № 92 від 22 жовтня 2021 року.

02 березня 2022 року на електронну адресу суду, представником позивача подано клопотання, в якому просять суд: 1) задоволити заяву про збільшення позовних вимог; 2) звільнити від сплати судового збору або відстрочити сплату судового збору до винесення рішення по суті спору; 3) визнати протиправними та скасування припис Управління державного архітектурно- будівельного контролю виконкому Ужгородської міської ради (код СДРПОУ 04053699) від 08.10.2021 про зупинення підготовчих та будівельних робіт; 4) визнати протиправними та скасування припис Управління державного архітектурно- будівельного контролю виконкому Ужгородської міської ради () від 08.10.2021 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності . будівельних норм, стандартів та правил; 5) судові витрати покласти на позивача.

Позивач та його представник у підготовче судове засідання не з`явилися, однак 02 березня 2022 року, на електронну адресу суду, подано клопотання про розгляд заяви про збільшення позовних вимог без їх участі.

Представник відповідача у підготовче судове засідання не з`явився, однак 31 січня 2022 року до суду подано клопотання про розгляд справи без їх участі.

Відповідно до статті 229 частини 4 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши клопотання представника відповідача, судом встановлено.

Відповідно до частини 3 статті 43 КАС України здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить органам державної влади, іншим державним органам, органам влади Автономної Республіки Крим, органам місцевого самоврядування, їх посадовим і службовим особам, підприємствам, установам, організаціям (юридичним особам).

Таким чином, процесуальним законодавством передбачено, що стороною в адміністративній справі є особа, наділена адміністративною процесуальною дієздатністю, що передбачає необхідність наявності статусу юридичної особи.

Положеннями частини 1 статті 80 Цивільного кодексу України надано визначення поняттю "юридична особа", відповідно до якого такою є організація, створена і зареєстрована у встановленому законом порядку.

Згідно з пунктом 4 частини 1 статті 1 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" державна реєстрація юридичних осіб, громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб - підприємців - офіційне визнання шляхом засвідчення державою факту створення або припинення юридичної особи, громадського формування, що не має статусу юридичної особи, засвідчення факту наявності відповідного статусу громадського об`єднання, професійної спілки, її організації або об`єднання, політичної партії, організації роботодавців, об`єднань організацій роботодавців та їхньої символіки, засвідчення факту набуття або позбавлення статусу підприємця фізичною особою, зміни відомостей, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, про юридичну особу та фізичну особу - підприємця, а також проведення інших реєстраційних дій, передбачених цим Законом.

Як вбачається з Положення про Управління державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого рішенням ХVII сесії VII скликання Ужгородської міської ради №881 від 16 листопада 2017 року, Управління створюється без статусу юридичної особи публічного права та є виконавчим органом Ужгородської міської ради, підзвітне та підконтрольне міській раді, підпорядковане виконавчому комітету міської ради.

Тож суд дійшов висновку, що Управління державного архітектурно-будівельного контролю є структурним підрозділом виконавчого комітету Ужгородської міської ради та не має статусу юридичної особи.

Частиною 3 статті 48 КАС України визначено, що якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Виходячи з системного аналізу положень статті 48 КАС України, умовою заміни неналежного відповідача є обов`язкова згода особи, яка звернулась із позовною заявою до суду.

Оскільки, клопотання про заміну відповідача позивач суду не подавав, а таке подано відповідачем, то суд вважає за необхідне залучити в якості другого відповідача орган державної влади: Виконавчий комітет Ужгородської міської ради (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, пл. Поштова, 3, ).

Крім цього, враховуючи вимоги частини 6 статті 48 КАС України, згідно якої після заміни сторони, залучення другого відповідача розгляд адміністративної справи починається спочатку, суд вважає за доцільне зазначити, що залучення відповідача у справі зумовлює необхідність встановлення судом порядку та строків для подання учасниками справи заяв по суті справи, передбачених чинним КАС України.

Разом з тим, з метою недопущення обмеження прав сторін, визначених положеннями КАС України, суд вважає за необхідне на даній стадії судового засідання запропонувати Виконавчому комітету Ужгородської міської ради подати відзив на позовну заяву.

Відповідно до статті 162 частин 1, 5 КАС України у відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. Відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дасть змогу відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив до початку першого підготовчого засідання у справі.

Розглянувши клопотання представника позивача про звільнення від сплати судовго збору або відстрочення, судом встановлено наступне.

Відповідно до частини 1 статті 47 КАС України крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Розглянувши зміст заяви, суддя встановив наявність підстав для залишення заяви без руху, з огляду на наступне.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України Про судовий збір від 08.07.2011 року № 3674-VI (далі по тексту Закон № 3674-VI).

Відповідно до статті 3 частини 1 Закону № 3674-VI судовий збір справляється, в тому числі, за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до статті 4 Закону № 3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

У відповідності статті 4 частини 3 пункту 1 Закону № 3674-VI ставки судового збору встановлюються у таких розмірах, зокрема: за подання до адміністративного суду адміністративного позову, а саме: 2) немайнового характеру, який подано: а) суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, б) фізичною особою - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини 2 статті 6 Закону № 3674-VI у разі якщо розмір позовних вимог збільшено або пред`явлено нові позовні вимоги, недоплачену суму судового збору необхідно сплатити до звернення до суду з відповідною заявою. У разі зменшення розміру позовних вимог питання щодо повернення суми судового збору вирішується відповідно до статті 7 цього Закону.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" станом на 01.01.2022 року встановлено розмір прожиткового мінімуму працездатних осіб у сумі 2481,00 грн.

Виходячи з суті заявлених та збільшених позовних вимог, при подачі заяви про збільшення позовних вимог, позивач має доплати судовий збір в розмірі 4 962,00 грн. за дві вимоги немайнового характеру: 1) визнати протиправними та скасування припис Управління державного архітектурно- будівельного контролю виконкому Ужгородської міської ради (код СДРПОУ 04053699) від 08.10.2021 про зупинення підготовчих та будівельних робіт; 2) визнати протиправними та скасування припис Управління державного архітектурно- будівельного контролю виконкому Ужгородської міської ради () від 08.10.2021 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності . будівельних норм, стандартів та правил.

Проте позивачем при поданні заяви про збільшення розміру позовних вимог доказів доплати судового збору у встановленому розмірі надано не було.

Разом із заявою про збільшення позовних вимог, позивачем заявлено клопотання про звільнення або відстрочення сплати судового збору.

Клопотання обґрунтовано тим, що рахунки та кошти позивача арештовані, а відтак об`єктивно не можуть сплатити судовий збір по збільшенню позовних вимог.

Розглянувши заявлене клопотання, суд дійшов наступних висновків.

Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульоване статтею 8 Закону України "Про судовий збір", норма якої є спеціальною.

Як убачається зі змісту цієї норми, існує три умови, за яких суд, враховуючи майновий стан сторони та за її клопотанням, може відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення (частина перша статті 8 Закону України "Про судовий збір"), зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати (частина друга цієї ж статті):

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Насамперед варто зауважити, що Законом України "Про судовий збір" визначений перелік осіб, які безумовно звільнені від сплати судового збору у всіх інстанціях у силу закону, який наділяє їх певним статусом, або виходячи із чітко визначеного предмета спору. Цей перелік наведений у статті 5 зазначеного Закону та є вичерпним.

З аналізу ж статті 8 Закону України "Про судовий збір" чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію "суд, враховуючи майновий стан сторони, може…", тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14 січня 2021 року у справі № 0940/2276/18 наголошує, що частина перша статті 133 КАС визначає право суду на звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору виходячи із майнового стану сторони, водночас стаття 8 Закону України "Про судовий збір" конкретизує порядок, умови такого звільнення та коло осіб, які можуть бути звільнені від сплати судового збору. При цьому, як уже зазначалось, із системного аналізу змісту норм зазначеної статті убачається, що положення пунктів 1 та 2 частини першої статті 8 Закону України "Про судовий збір" не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення пункту 3 частини першої статті 8 Закону України "Про судовий збір" можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Предметом справи, що розглядається, не є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю, тому підстав для звільнення юридичної особи від сплати судового збору у суду відсутні.

Водночас у нормах частини другої статті 132 КАС відсилання до норм Закону України "Про судовий збір", зокрема до підстав для звільнення від сплати судового збору, визначених статтею 8, передбачене лише щодо питання звільнення від сплати судового збору.

Це означає, що юридична особа не позбавлена права звернутися із клопотанням про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, і суд за результатами розгляду цього клопотання не обмежений у праві на власний розсуд відстрочити або розстрочити таку сплату.

Судом встановлено, що 24 листопада 2021 року старшим державним виконавцем Свалявського відділу державної виконавчої служби у Мукачівському районі Закарпатської області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) розглянуто заяву про примусове виконання постанови Управління державного архітектурно-будівельного контролю № 91 від 22 жовтня 2021 року та відкрито виконавче провадження № 67636764, (а.с. 218).

27 січня 2022 року старшим державним виконавцем Свалявського відділу державної виконавчої служби у Мукачівському районі Закарпатської області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) при примусовому виконанні постанови Управління державного архітектурно-будівельного контролю № 91 від 22 жовтня 2021 року постановлено накласти арешт на грошові кошти, що містяться на відкритих рахунках, а також на кошти на рахунках, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів боржника, крім коштів, що містяться на рахунках накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом, та належать боржнику ТОВ "Свалява-Міськбуд", ВП № 67636764.

27 січня 2022 року старшим державним виконавцем Свалявського відділу державної виконавчої служби у Мукачівському районі Закарпатської області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) при примусовому виконанні постанови Управління державного архітектурно-будівельного контролю № 91 від 22 жовтня 2021 року постановлено накласти арешт на майно боржника, ВП № 67636764.

27 січня 2022 року старшим державним виконавцем Свалявського відділу державної виконавчої служби у Мукачівському районі Закарпатської області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) при примусовому виконанні постанови Управління державного архітектурно-будівельного контролю № 91 від 22 жовтня 2021 року встановлено рахунки боржника за переліком у постанові та накладено арешт на грошові кошти, що містяться на відкритих рахунках, а також на кошти на рахунках, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів боржника, крім коштів, що містяться на рахунках накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом, та належать боржнику ТОВ "Свалява-Міськбуд", у межах суми звернення стягнення, ВП № 67636764 .

24 листопада 2021 року старшим державним виконавцем Свалявського відділу державної виконавчої служби у Мукачівському районі Закарпатської області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) розглянуто заяву про примусове виконання постанови Управління державного архітектурно-будівельного контролю № 92 від 22 жовтня 2021 року та відкрито виконавче провадження № 67638174, (а.с. 219).

26 січня 2022 року старшим державним виконавцем Свалявського відділу державної виконавчої служби у Мукачівському районі Закарпатської області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) при примусовому виконанні постанови Управління державного архітектурно-будівельного контролю № 92 від 22 жовтня 2021 року постановлено накласти арешт на грошові кошти, що містяться на відкритих рахунках, а також на кошти на рахунках, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів боржника, крім коштів, що містяться на рахунках накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом, та належать боржнику ТОВ "Свалява-Міськбуд", у межах суми звернення стягнення, ВП № 67638174.

27 січня 2022 року старшим державним виконавцем Свалявського відділу державної виконавчої служби у Мукачівському районі Закарпатської області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) при примусовому виконанні постанови Управління державного архітектурно-будівельного контролю № 92 від 22 жовтня 2021 року постановлено накласти арешт на майно боржника ( все майно).

27 січня 2022 року старшим державним виконавцем Свалявського відділу державної виконавчої служби у Мукачівському районі Закарпатської області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) при примусовому виконанні постанови Управління державного архітектурно-будівельного контролю № 92 від 22 жовтня 2021 року встановлено рахунки боржника за переліком у постанові та накладено арешт на грошові кошти, що містяться на відкритих рахунках, а також на кошти на рахунках, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів боржника, крім коштів, що містяться на рахунках накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом, та належать боржнику ТОВ "Свалява-Міськбуд", у межах суми звернення стягнення, ВП № 67638174 .

Враховуючи вищенаведене, судом встановлено, що Свалявським відділом державної виконавчої служби у Мукачівському районі Закарпатської області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції накладено арешт на кошти ТОВ "Свалява-Міськбуд" у межах суми звернення стягнення. Разом з тим, накладення арешту на рахунки в ході виконання виконавчих проваджень в межах суми боргу не є підтвердженням відсутності інших коштів на рахунках, та, як наслідок, не можуть бути враховані судом у якості обґрунтування клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення.

Таким чином, доводи позивача щодо необхідності відстрочення сплати судового збору та неспроможності сплатити судовий збір не підтверджуються жодними належними і допустимими, у розумінні ст.73, 74 КАС України, доказами, а отже, не є достатньою і необхідною правовою підставою для задоволення поданого ним клопотання.

Для сплати судового збору за звернення до Закарпатського окружного адміністративного суду встановлені наступні реквізити: отримувач коштів - ГУК у Зак. обл/Ужгородська тг/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37975895; банк отримувача Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) - 899998; рахунок отримувача UA4007493; код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу *; 101; _____(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ____(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Закарпатський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до частини 10 статті 169 КАС України заяви, скарги, клопотання, визначені цим Кодексом, за подання яких передбачено сплату судового збору, залишаються судом без руху також у випадку, якщо на момент відкриття провадження за відповідною заявою, скаргою, клопотанням суд виявить, що відповідна сума судового збору не зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України. Правила цієї частини не застосовуються до заяв про забезпечення доказів або позову.

Таким чином, для усунення недоліків заяви про збільшення позовних вимог позивачу необхідно надати суду:

- оригінал квитанції про сплату судового збору в розмірі 4 962,00 грн.

З врахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що позивачем не виконано вимоги статті 169 КАС України, що є підставою для залишення заяви про збільшення позовних вимог від 02 березня 2022 року за вх. № 5704/22 без руху з наданням строку для усунення вказаних недоліків.

Згідно з частиною 8 статті 181 КАС України у разі відкладення підготовчого засідання або оголошення перерви підготовче засідання продовжується зі стадії, на якій засідання було відкладене або у ньому оголошена перерва.

Відповідно до частини 4 статті 173 КАС України підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Таким чином, для належної підготовки справи для розгляду по суті, суд з власної ініціативи продовжує строк підготовчого провадження на тридцять днів.

На підставі наведеного та керуючись статтями 12, 47, 160, 161, 169, 171, 229, 248 КАС України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

1. Клопотання Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Ужгородської міської ради про заміну відповідача - задоволити частково.

2. Залучити в якості другого відповідача Виконавчий комітет Ужгородської міської ради (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, пл. Поштова, 3, ).

3. Запропонувати відповідачу 2 - протягом 15 днів з дня вручення даної ухвали подати відзив на позовну заяву та відповідні докази.

4. Позивач має право подати до суду відповідь на відзив, а відповідач - заперечення у п`ятиденний строк з дня отримання відзиву чи заперечення з урахуванням приписів ст. 163, 164 КАС України.

5. Заяви по суті справи повинні бути завчасно подані чи завчасно надіслані до канцелярії Закарпатського окружного адміністративного суду у встановлені у цій ухвалі строки.

6. Відкласти підготовче судове засідання по даній справі на 16:00 год 30 березня 2022 року.

7. Продовжити строк підготовчого провадження на 30 днів з ініціативи суду.

8. Судовий розгляд по суті відбудеться за адресою: Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Загорська, буд. 30.

9. Заяву про збільшення позовних вимог від 02 березня 2022 року за вх. № 5704/22 - залишити без руху.

10. Позивачу усунути встановлені при поданні заяви про збільшення позовних вимог недоліки в п`ятиденний термін з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

11. Копію ухвали надіслати сторонам.

12. Попередити позивача, що у випадку не виправлення недоліків, вказаних в ухвалі про залишення заяви без руху у встановлені судом строки, позовна заява буде повернута позивачеві.

13. З інформацією по справі учасники можуть ознайомитися за веб-адресою: http://adm.zk.court.gov.ua на офіційному веб-порталі судової влади.

14. Справу буде розглянуто суддею Скраль Т.В. одноособово.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Оскарження ухвали суду окремо від рішення суду не допускається.

Заперечення на ухвалу суду включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Т.В.Скраль