Справа № 947/3971/22
Суддя: Гниличенко М. В.
Дата ухвалення: 2022-03-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

_________________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 947/3971/22
Провадження № 2-а/947/80/22
УХВАЛА

про залишення позову без руху

14.03.2022 року

Суддя Київського районного суду м. Одеси Гниличенко М.В., розглянувши матеріали адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з безпеки на транспорті про визнання протиправними та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення у сфері безпеки на автомобільному транспорті, зафіксоване в автоматичному режимі,-

ВСТАНОВИВ:

31.01.2022 року ОСОБА_1 звернувся до Київського районного суду м.Одеси з адміністративним позовом до Державної служби України з безпеки на транспорті, в якому просить визнати протиправною та скасувати постанову Державної служби України з безпеки на транспорті серія ВМ № 00000853 від 05.11.2021 року; визнати протиправною та скасувати постанову Державної служби України з безпеки на транспорті серія ВМ № 00001406 від 19.11.2021 року; справи про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.2 ст. 132-1 КУпАП ОСОБА_1 закрити на підставі п.1 ст.247 КУпАП; судові витрати покласти на відповідача.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 31.01. 2022 року вказану справу передано судді Гниличенко М.В.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 20 КАС України місцевим загальним судам як адміністративним судам підсудні адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності.

Частиною 1 статті 25 КАС України передбачено, що адміністративні справи з приводу оскарження індивідуальних актів, а також дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які прийняті (вчинені, допущені) стосовно конкретної фізичної чи юридичної особи (їх об`єднань), вирішуються за вибором позивача адміністративним судом за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування, знаходження) цієї особи-позивача або адміністративним судом за місцезнаходженням відповідача, крім випадків, визначених цим Кодексом.

З метою з`ясування зареєстрованого місця проживання (перебування) позивача судом в порядку ч. 3 ст. 171 КАС України було направлено запит до відділу адресної довідкової роботи ГУДМС України в Одеській області, щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно відповіді відділу адресної довідкової роботи ГУДМС України в Одеській області від 15.02.2022 року, вбачається, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , що територіально відноситься до Київського району м.Одеси.

Адміністративний позов, його форма та зміст, повинен відповідати вимогам зазначеним у ст.160 КАС України, крім того, відповідно до ст.161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Дослідивши позовну заяву, суд дійшов висновку, що вона не відповідає вимогам, зазначеним у ст.161 КАС України, тому підлягає залишенню без руху з огляду на наступне.

Згідно до частини 3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 4 ст. 228 КУпАП визначено, що особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита.

З 11.11.2011 року набрав чинності Закон України № 3674-VI «Про судовий збір» .

Статтею 5 Закону України «Про судовий збір» встановлені пільги щодо сплати судового збору.

Відповідно до статей 3, 5 Закону № 3674-VI серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви на постанову про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву на постанову про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором.

Також, Законом України від 19 вересня 2013 року № 590-VII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» внесені зміни до положень КУпАП щодо сплати судового збору.

Так, статтею 40-1 КУпАП визначено, що судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення, а розмір та порядок сплати судового збору встановлюється законом. Згідно з приписами частини сьомої статті 283 КУпАП постанова суду (судді) про накладення адміністративного стягнення повинна містити положення про стягнення з особи, щодо якої її винесено, судового збору.

Розмір судового збору, який підлягає стягненню у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (частина п`ята статті 4 Закону № 3674-VI).

Таким чином, особи, стосовно яких ухвалено судове рішення про накладення адміністративного стягнення, є платниками судового збору.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 року № 543/775/17 відступила від правового висновку, який міститься в постанові Верховного Суду України від 13 грудня 2016 року (провадження № 21-1410а16) та зазначила, що за системного, цільового та граматичного тлумачення до наведеного законодавчого регулювання відносин, пов`язаних зі сплатою судового збору, у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Тобто, Велика Палата Верховного Суду відступила від висновку, який передбачав, що судовий збір при оскарженні постанов про адміністративне правопорушення сплаті не підлягає, та зазначила, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Станом на 01.01.2022 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2481,00 грн.

Тому, позивачу необхідно здійснити оплату судового збору за подання до суду позовної заяви про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, у розмірі, визначеному Законом України «Про судовий збір», тобто 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 496,20 грн. (0,2 х 2481,00 грн.= 496,20 грн.) та надати суду оригінал квитанції про сплату судового збору.

В позовній заяві позивач просить визнати протиправними та скасувати дві постанови про притягнення його до адміністративної відповідальності, а саме серії ВМ №№ 00000853 від 05.11.2021 року та серії ВМ № 00001406 від 19.11.2021 року.

З огляду на викладене, позивачу слід сплатити судовий збір у розмірі 992,40 грн. (496,20 х 2), на підтвердження чого надати суду оригінал відповідної квитанції (платіжного доручення).

01.02.2022 року на адресу Київського районного суду м.Одеси надійшла заява ОСОБА_1 про долучення доказів сплати судового збору до справи № 947/3971/22. До заяви на підтвердження сплати судового збору надано квитанцію № 29-12250190/С від 29.12.2021 року, з якої вбачається, що ОСОБА_1 сплачено судовий збір за подання до суду позовної заяви у розмірі 908,00 гривень.

Таким чином, позивачу ОСОБА_1 необхідно доплатити судовий збір з урахуванням сплаченої суми судового збору у розмірі (992,40- 908,00) = 84,40 грн.

Судовий збір повинен бути сплачений за реквізитами Київського районного суду міста Одеси, а саме: отримувач коштів: ГУК в Од. обл../ Київський район/22030101, код отримувача: (код за ЄДРПОУ) -37607526; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача: (МФО) 899998, рахунок отримувача: UA0015756 , код класифікації доходів бюджету: 22030101, призначення платежу: *;101;(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Київський районний суд м. Одеси (назва суду, де розглядається справа).

Крім того, судом встановлено, що адміністративний позов зареєстрований Київським районним судом м.Одеси 31.01.2022 року, до служби кур`єрської доставки позов був поданий - 28.01.2022 року, тобто з пропуском строку на звернення до суду.

Предметом спору є постанови, складені 05.11.2021 року та 19.11.2021 року.

При цьому позивач зазначає , що отримав постанову серії ВМ №№ 00000853 від 05.11.2021 року засобом зв`язку 16.11.2021 року, а постанову серії ВМ № 00001406 від 19.11.2021 року- засобом зв`язку 26.11.2021 року, але не вказує причини пропуску строку та не просить суд поновити пропущений строк.

Згідно до ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

Позивачу необхідно надати оригінал квитанції про сплату судового збору до суду у розмірі 84,40 грн. та надати заяву про поновлення строку на звернення до суду з доказами поважності причин пропуску строку для звернення до суду з адміністративним позовом.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160,161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. У разі надходження до суду справи, що підлягає вирішенню в порядку адміністративного судочинства, після закриття провадження Верховним Судом чи судом апеляційної інстанції в порядку господарського чи цивільного судочинства, суд перевіряє наявність підстав для залишення позовної заяви без руху відповідно до вимог адміністративного процесуального закону, чинного на дату подання позовної заяви. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Так, згідно до чинного законодавства України адміністративний позов підлягає залишенню без руху з наданням заявникові строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 94, 160, 161,169 КАС України, суддя -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Державної служби України з безпеки на транспорті про визнання протиправними та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення у сфері безпеки на автомобільному транспорті, зафіксоване в автоматичному режимі - залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків поданої заяви п`ять днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Гниличенко М. В.