Справа № 500/9285/21
Суддя: Подлісна Ірина Миколаївна
Дата ухвалення: 2022-03-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

Справа № 500/9285/21

03 березня 2022 рокум.Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, в складі головуючої судді Подлісної І.М. розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Управління соціальної політики Тернопільської міської ради провизнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

До Тернопільського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовною заявою до Управління соціальної політики Тернопільської міської ради про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою від 20.12.2021 судом прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі. Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 263 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) судом вирішено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні). Відповідачу надано п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі для подання відзиву на позовну заяву.

Відповідач скористався правом на подання відзиву на позовну заяву, який надійшов на адресу суду із відповідними письмовими доказами 13.01.2022.

Ухвалою суду від 31.01.2022 ухвалено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін у судове засідання та призначено судове засідання на 21.02.2022 о 09:45 год.

Ухвалою суду від 21.02.2022 відкладено розгляд справи на 03.03.2022 о 09:45 год.

Позивач в судове засідання 03.03.2022 о 09:45 двічі не прибув, причини неявки суду не повідомив, про час, дату та місце судового розгляду повідомлений належним чином.

Від представника Управління соціальної політики Тернопільської міської ради на адресу суду надійшло клопотання про розгляд справи без участі їх представника.

При вирішенні питання щодо залишення позовної заяви без розгляду судом враховано таке.

Відповідно до частини другої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до пункту 2 частини третьої статті 124 КАС України, судовий виклик або судове повідомлення учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється за відсутності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур`єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами, або шляхом надсилання тексту повістки в порядку, визначеному статтею 129 цього Кодексу.

Частиною першої статті 131 КАС України встановлено, що учасники судового процесу зобов`язані під час провадження у справі повідомляти суд про зміну місця проживання (перебування, знаходження), роботи, служби. У разі неповідомлення про зміну адреси повістка надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку в порядку, визначеному статтею 129 КАС України, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

Cуд зазначає, що позивач у судове засідання не з`являвся, хоча належним чином повідомлявся про дату, час та місце судового розгляду відповідно до статей 124, 126 КАС України.

Згідно з частиною 11 статті 126 КАС України, у разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином.

Статтею 205 КАС України визначено правове регулювання наслідків неявки в судове засідання учасників справи.

Згідно з частиною п`ятою статті 205 КАС України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

З метою дисциплінування та виключення випадків умисного затягування розгляду справи стаття встановлює негативні для учасників судового розгляду наслідки у разі неприбуття у судове засідання через безвідповідальне ставлення до справи.

Згідно пункту 4 частини першої статті 205 вказаного Кодексу, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Як свідчать матеріали справи, справа призначалась в судове засідання більше двох разів, сторони належним чином були повідомлені про дату, час та місце судового розгляду справи, при цьому позивач чи його представник заяв про розгляд справи без їхньої участі до суду не надавали.

За наведених обставин, суд дійшов до переконання, що поведінка позивачів (їхніх представників) у цій справі у формі неявки в судові засідання жодним чином не свідчить про зацікавленість в розгляді даної справи.

В аспекті наведеного суд зазначає, що у розумінні КАС України позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду. Як ініціатор судового розгляду справи, позивач насамперед має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права. При цьому визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи.

Загальнообов`язкові процесуальні правила статті 205 КАС України є свого роду формою реалізації гарантій особи (кожного) на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод. У них іманентно презюмується, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права, відповідно до принципів верховенство права, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, гласності і відкритості судового процесу, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, буде активним учасником судового провадження, зможе безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права.

Правила цієї статті встановлюють умови та підстави, які спрямовані не те, щоб учасники судового процесу й, зокрема, суд не могли свавільно обмежити право особи на судовий розгляд справи по суті заявлених вимог через ухвалення будь-якого виду судового рішення, що припинить провадження у справі. Водночас правила цієї статті прописують наслідки та умови, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил (процесу) судового провадження.

Частина п`ята цієї статті сконструйована таким чином, що дає суду можливість не розглядати позовну заяву особи і повернути її без розгляду її автору, що має вигляд застосування до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідної форми відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду. Логіка цих норм така, що якщо позивач два і більше разів не з`явився в судове засідання на судові виклики, не повідомив причин неявки й не висловив свою позицію щодо можливості розгляду справи без його участі, не постав перед судом і не переконав його у тому, що відповідач щодо нього чинив протиправно чи незаконно, то тоді такими діями він фактично сигналізує про свою нехіть до спору.

Законодавче формулювання частини п`ятої "… якщо неявка перешкоджає розгляду справи" означає, що суд може розглянути позов по суті, однак не зобов`язаний цього робити. Це законодавче формулювання змістовно викладено у вигляді умови, яка в кожному конкретному випадку (правовій ситуації, казусові) повинна оцінюватися окремо в межах відповідних спірних правовідносин, які диктують її застосування.

Аналогічна позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 грудня 2019 року по справі №9901/949/18 (провадження № 11-1179заі19) та від 27 травня 2020 року у справі №9901/11/19 (провадження № 11-122заі20).

З огляду на викладене та враховуючи, що позивач не прибув в судові засідання, призначені на 21.02.2022, 03.03.2022 не повідомив поважних причин неявки, з заявами про розгляд справи за його відсутності до суду не звертався, неявка позивача перешкоджає розгляду справи в частині проведення судового засідання для з`ясування фактичних обставин справи, надання пояснень та обґрунтувань на запитання та заперечення відповідача в межах спірних правовідносин, що створює перешкоди для об`єктивного, повного і всебічного розгляду справи, з урахуванням строків розгляду і вирішення адміністративної справи, передбачених положеннями статті 193 КАС України, та враховуючи, що залишення позовної заяви без розгляду не позбавляє позивача права повторного звернення з адміністративним позовом, суд приходить до висновку, що дану позовну заяву належить залишити без розгляду.

Керуючись статтями 240, 241, 243 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Управління соціальної політики Тернопільської міської ради про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити дії - залишити без розгляду.

Відповідно до частини першої статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Згідно із статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Реквізити учасників справи:

позивач:

- ОСОБА_1 (місцезнаходження/місце проживання: АДРЕСА_1 код ЄДРПОУ/РНОКПП НОМЕР_1 );

відповідач:

- Управління соціальної політики Тернопільської міської ради (місцезнаходження/місце проживання: вул. Лисенка, 8,м. Тернопіль,46002 код ЄДРПОУ/РНОКПП 03195636).

Суддя Подлісна І.М.