Справа № 703/656/22
Суддя: Ігнатенко Т. В.
Дата ухвалення: 2022-03-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 703/656/22
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

04 березня 2022 року суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області Ігнатенко Т.В., розглянувши матеріали адміністративної позовної заяви ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Крушельницька Марія Романівна, до інспектора 2 батальйону 1 роти УПП в Харківській області лейтенанта поліції Ємельянова Максима Володимировича, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Управління патрульної поліції в Харківській області, про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі,

ВСТАНОВИВ:

02 березня 2022 року на електронну адресу суду надійшла вищевказана позовна заява ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Крушельницька М.Р., в якій просить скасувати постанові інспектора УПП в Харківській області старшого лейтенанта поліції Ємельянова М.В. у справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі ЕАО №5336644 від 20 лютого 2022 року, якою його притягнуто до адміністративної відповідальності за адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.122 КУпАП; справу про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.122 КУпАП відносно нього закрити; стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати.

Під час вирішення питання щодо можливості відкриття провадження у справі за вказаним позовом встановлено, що адміністративна позовна заява подана з порушенням вимог ст.160 та ст.161 КАС України.

Відповідно до ч.1 ст.42 КАС України, учасниками справи є сторони, треті особи.

Згідно ч.1 ст.46 КАС України, сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач.

Відповідно до п.2 ч.5 ст.160 КАС України, в позовній заяві зазначається повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Однак, в порушення вищевказаних норм КАС України, у позовній заяві ОСОБА_1 не зазначено ідентифікаційний код УПП в Харківській області в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, а також офіційних електронних адрес або адрес електронної пошти як позивача, так і третьої особи.

Крім того, відповідно до ч.1 ст.2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно п.7 ч.1 ст.4 КАС України, термін суб`єкт владних повноважень означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадову чи службову особу, іншого суб`єкта при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Пунктом 8 ч.1 ст.23 Закону України від 02 липня 2015 року №580-VIII «Про Національну поліцію» (далі - Закон №580-VIII) визначено, що поліція відповідно до покладених на неї завдань у випадках, визначених законом, здійснює провадження у справах про адміністративні правопорушення, приймає рішення про застосування адміністративних стягнень та забезпечує їх виконання.

Відповідно до ч.1 ст.8 Закону №580-VIII, поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Згідно ст.222 КУпАП, органи Національної поліції розглядають справи про адміністративні правопорушення, передбачені ч.1 ст.122 КУпАП. Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Уповноваженими працівниками підрозділів Національної поліції штраф може стягуватися на місці вчинення адміністративного правопорушення незалежно від розміру виключно за допомогою безготівкових платіжних пристроїв.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.288 КУпАП, постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі може бути оскаржено у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеномуКодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

Аналізуючи наведені норми права, суддя приходить до висновку, що при розгляді справи про адміністративні правопорушення, співробітники відповідного органу діють не як самостійні суб`єкти владних повноважень, а від імені органів Національної поліції.

Отже, відповідні поліцейські не можуть виступати самостійними відповідачами у таких справах, оскільки належним відповідачем у даному випадку є саме відповідний орган, на який, зокрема, положеннями статті 222 КУпАП, покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення, передбачені ч.1 ст.122 цього Кодексу.

Таким чином, належним відповідачем у даній справі є саме орган державної влади - суб`єкт владних повноважень, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 26 грудня 2019 року №724/716/16-а.

Отже, належним відповідачем у справі, предметом якої є оспорювання постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, повинен бути відповідний орган Національної поліції зі статусом юридичної особи.

Однак, як вбачається з позовної заяви ОСОБА_1 останнім не визначено відповідний орган Національної поліції зі статусом юридичної особи, який є відповідачем за його позовом.

Також, згідно ч.3 ст.161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Велика Палата Верховного Суду під час розгляду справи №543/775/17 роз`яснила, що за системного, цільового та граматичного тлумачення до наведеного законодавчого регулювання відносин, пов`язаних зі сплатою судового збору, Велика Палата Верховного Суду в контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права зазначає, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, позивачу належить сплатити судовий збір за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 496 гривень 20 копійок, та надати до суду відповідну квитанцію або ж подати докази про звільнення від сплати судового збору.

Згідно ч. 1 ст.169 КАС України, суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.2 ст.169 КАС України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі вищевикладеного, суддя приходить до висновку про необхідність залишення адміністративної позовної заяви ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Крушельницька М.Р., без руху до усунення вищевказаних недоліків позовної заяви, при цьому, враховуючи положення ч.4 ст.274 КАС України, строк усунення вказаних недоліків слід визначити мінімальний, обмеживши його певним часом.

Керуючись ст.160, 161, 243, 248, 274 КАС України,

УХВАЛИВ:

Адміністративну позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Крушельницька Марія Романівна, до інспектора 2 батальйону 1 роти УПП в Харківській області лейтенанта поліції Ємельянова Максима Володимировича, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Управління патрульної поліції в Харківській області, про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі - залишити без руху.

Надати позивачу та його представнику п`ятиденний строк для усунення зазначених у даній ухвалі недоліків, який відраховується з дня отримання позивачем або його представником копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу та його представнику, що в разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява буде вважатись неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Т.В. Ігнатенко