Справа № 420/2812/21
Суддя: Єщенко О.В.
Дата ухвалення: 2022-02-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 лютого 2022 р.м. ОдесаСправа № 420/2812/21
Час і місце ухвалення рішення суду 1 інстанції:

12:58 год., м. Одеса;

Дата складання повного тексту рішення суду 1 інстанції:

29.11.2021 року;

Головуючий в 1 інстанції: Білостоцький О.В.

П`ятий апеляційний адміністративний суд в складі колегії:

Головуючого судді Єщенка О.В.

суддів Крусяна А.В.

Яковлєва О.В.

За участю: секретаря Зелінської Д.Р.

представника апелянта Сидоренко О.О.

представника позивача Чорного О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління ДПС в Одеській області, як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України, на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 18 листопада 2021 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС в Одеській області, Головного управління ДПС в Одеській області, як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України, про визнання протиправним та скасування наказу,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду першої інстанції з позовом, в якому просив визнати протиправним та скасувати наказ №8-дс від 12.02.2021 року про застосування до заступника начальника управління - начальника відділу адміністрування ПДВ управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків Головного управління ДПС в Одеській області Пархоменка Станіслава дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

В обґрунтування позову зазначено, що позивач проходив державну службу на посаді начальника відділу адміністрування ПДВ управління податкового адміністрування ГУ ДПС в Одеській області, з січня 2021 року на посаді заступника начальника управління начальника відділу адміністрування ПДВ управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС в Одеській області. Наказом ГУ ДПС в Одеській області від 12.02.2021 року №8-дс, у зв`язку із неналежним виконанням посадових обов`язків, до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Заперечуючи факт вчинення дисциплінарного проступку, позивач наголошує на дотриманні працівниками відповідних управління та відділу при виконанні своїх посадових обов`язків як положень податкового законодавства так і рекомендацій податкового органу вищого рівня. Вказує, що при виданні оспорюваного наказу відповідачем не наведено конкретні обставини щодо вчиненого позивачем правопорушення, а також посилання на конкретні посадові обов`язки, які не було виконано позивачем або виконано з порушеннями, не обґрунтовано підстави для застосування дисциплінарного стягнення. Вказане у сукупності свідчить про те, що наказ відповідача не відповідає критерію обґрунтованості, об`єктивності та правомірності, що є безумовною підставою для його скасування в судовому порядку.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 18 листопада 2021 року адміністративний позов задоволено.

Суд визнав протиправним та скасував наказ Головного управління ДПС в Одеській області №8-дс від 12.02.2021 року «Про завершення дисциплінарного провадження та застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 ».

Проаналізувавши положення ч. 1 ст. 1, ч. 1 ст. 8, ч. 1 ст. 64, ч.ч. 1. 2 ст. 65, ч. 1 ст. 66, ч.ч. 1, 9-11 ст. 69, ч. 1 ст. 74, ч. 1 ст. 75, ч.ч. 1-3 ст. 77 Закону України «Про державну службу», податкового законодавства та Порядку здійснення дисциплінарного провадження від 04.12.2019 року №1039, суд першої інстанції виходив з того, що дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця, а також бути застосованим тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Дисциплінарним стягненням є передбачена законом міра примусу, що застосовується суб`єктом призначення до державного службовця, який порушив службову дисципліну, тобто вчинив дисциплінарний проступок.

Дисциплінарний проступок визначається як «винне» невиконання чи неналежне виконання працівником своїх обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії або бездіяльність працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) та порушенням або ж неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.

Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність складу дисциплінарного проступку. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена «вина» як одна з важливих ознак порушення трудової дисципліни.

З огляду на те, що наявними матеріалами справи не доведено протиправної винної дії (бездіяльності) чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні позивачем посадових обов`язків, визначених законом, посадовою інструкцією або положенням про структурний підрозділ, за яке на позивача може бути застосоване дисциплінарне стягнення, суд першої інстанції дійшов висновку про те, що оспорюваний наказ не може відповідати критерію обґрунтованості та правомірності, що є безумовною підставою для його скасування.

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, посилаючись на порушення судом норм матеріального права, неповне з`ясування обставин справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, Головне управління ДПС в Одеській області, як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України, подало апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду та ухвалити нове про відмову у задоволенні позову в повному обсязі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначено, що судом першої інстанції не надано належної правової оцінки положенням ч. 3 ст. 66, ч. 10 ст. 69 Закону України «Про державну службу», податкового законодавства, Порядку здійснення дисциплінарного провадження від 04.12.2019 року №1039 та обставинам справи і помилково не враховано, що оспорюваний наказ відповідача має всі необхідні реквізити та відповідає вимогам ч. 2 ст. 77 Закону України «Про державну службу», у тому числі відображає перелік нормативних актів, які були порушені позивачем під час проходження державної служби. Апелянт вказує, що жодною нормою діючого законодавства не передбачено обов`язок суб`єкта призначення надавати пояснення щодо прийняття рішення про накладення дисциплінарного стягнення, якщо таке рішення не відповідає пропозиції дисциплінарної комісії або поданню, які відповідно до приписів ч. 10 ст. 69 Закону України «Про державну службу» мають рекомендаційний характер.

Апелюючи проти обґрунтованості висновків суду першої інстанції, апелянт також зазначає, що основні завдання та функції позивача на посаді начальника управління обумовлені забезпеченням працівниками управління чіткого, своєчасного та якісного виконання обов`язків і функцій, передбачених законодавством України про працю та посадовими інструкціями. Численність порушень з боку працівників управління безумовно підтверджує протиправну бездіяльність позивача щодо належної реалізації зазначених функцій та посадових обов`язків. Тимчасове відсторонення позивача від виконання своїх посадових обов`язків у певний період та скасування в судовому порядку окремих наказів про застосування дисциплінарних стягнень до працівників управління правомірність оспорюваного за цим позовом наказу не спростовує.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_1 посилається на необґрунтованість доводів апелянта, правильність висновків суду першої інстанції та відсутність обставин для скасування судового рішення.

У відповіді на відзив на апеляційну скаргу апелянт підтримує свою правову позицію.

Судом першої інстанції з`ясовано та як встановлено під час апеляційного розгляду, наказом ГУ ДПС в Одеській області від 29.09.2019 року №83-о призначено ОСОБА_1 на посаду начальника управління податків і зборів з юридичних осіб ГУ ДПС в Одеській області, у порядку переведення з ГУ ДФС в Одеській області.

Наказом ГУ ДПС в Одеській області від 16.06.2020 року №321-о переведено ОСОБА_1 з посади начальника управління податків і зборів з юридичних осіб ГУ ДПС в Одеській області на посаду заступника начальника відділу контролю управління забезпечення роботи ГУ ДПС в Одеській області, на період відсутності основного працівника, який знаходиться у відпустці для догляду за дитиною, до дня його фактичного виходу з відпустки.

Наказом ГУ ДПС в Одеській області від 18.06.2020 року №333-о переведено ОСОБА_1 з посади заступника начальника відділу контролю управління забезпечення роботи ГУ ДПС в Одеській області, яку він займає на період відсутності основного працівника, який перебуває у відпустці для догляду за дитиною, до дня його фактичного виходу з відпустки, на посаду заступника начальника управління начальника відділу адміністрування ПДВ управління податків і зборів з юридичних осіб ГУ ДПС в Одеській області.

Наказом ГУ ДПС в Одеській області від 26.10.2020 року №774-о переведено ОСОБА_1 з посади заступника начальника Приморської державної податкової інспекції ГУ ДПС в Одеській області на посаду начальника відділу адміністрування ПДВ управління податкового адміністрування ГУ ДПС в Одеській області.

Наказом ГУ ДПС в Одеській області від 16.12.2020 року №6370 на підставі доповідної записки від 15.12.2020 року №208/11/15-32-14-01-11 порушено дисциплінарне провадження стосовно начальника відділу адміністрування ПДВ управління податкового адміністрування ГУ ДПС в Одеській області ОСОБА_1 , в діях якого вбачаються ознаки дисциплінарного проступку, передбаченого п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону України «Про державну службу», а саме неналежний рівень контролю за діями підлеглих осіб, що спричинило порушення ст.ст. 44, 54, 78 Податкового кодексу України, п.п. 5.1 п. 5, п.п. 6.1 та 6.2 п. 6, п.п.7.1 п. 7 розділу VIII частини 2 Регламенту №263, п. 2.6 Методичних рекомендацій №22 та не забезпечення реалізації статті 163-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення при проведенні контрольно-перевірочних заходів.

Утворено Дисциплінарну комісію з розгляду дисциплінарної справи та затверджено її склад.

Визначено здійснити дисциплінарне провадження стосовно начальника відділу адміністрування ПДВ управління податкового адміністрування ГУ ДПС в Одеській області ОСОБА_1 без його відсторонення від виконання посадових обов`язків на період дисциплінарного провадження.

В ході дисциплінарного провадження ОСОБА_1 надав письмові пояснення, в яких заперечував порушення вимог законодавства України та нормативних податкових документів як ним самим, так і підпорядкованим йому підрозділом.

08.02.2021 року Дисциплінарною комісією внесено на ім`я начальника ГУ ДПС в Одеській області Подання, згідно якого Комісія встановила в діях начальника відділу адміністрування ПДВ управління податкового адміністрування ГУ ДПС в Одеській області ОСОБА_1 під час перебування його на посаді начальника управління податків та зборів з юридичних осіб ГУ ДПС в Одеській області у період з 11.09.2019 року по 16.06.2020 року ознаки здійснення дисциплінарного проступку, передбаченого п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону України «Про державну службу», а саме: неналежне виконання службових обов`язків, визначених Положеннями про управління податків і зборів з юридичних осіб ГУ ДПС в Одеській області, затверджених наказами від 02.09.2019 року №14, від 28.04.2020 року №1554, що виразилось у неналежному рівні організації роботи підпорядкованих підрозділів та призвело до порушення підлеглими вимог ст. 54 Податкового кодексу України, п.п. 5.1 п. 5, п.п. 6.1 п. 6, п.п. 7.1 п. 7 розділу VIII частини 2 Регламенту взаємодії структурних підрозділів ДФС та головних управлінь ДФС в областях, м. Києві, Офісу великих платників податків ДФС у процесі бюджетного відшкодування податку на додану вартість та формування Реєстру заяв про суми бюджетного відшкодування, затвердженого наказом ДФС України від 14.04.2017 року №263, п. 2.6 Методичних рекомендацій щодо порядку взаємодії між підрозділами органів державної фіскальної служби при організації, проведенні та реалізації матеріалів перевірок платників податків та не забезпечення реалізації статті 163-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення при проведенні контрольно-перевірочних заходів.

Разом з цим, Комісією взято до уваги, що ОСОБА_2 відповідно до наказу ГУ ДПС в Одеській області від 26.10.2021 року №774-о з 26.10.2020 року був переведений на посаду з меншим обсягом роботи (начальник відділу адміністрування ПДВ управління податкового адміністрування ГУ ДПС в Одеській області).

У зв`язку із чим, Комісія визначила за доцільне закрити дисциплінарне провадження стосовно ОСОБА_1 , обмежившись його переведенням на посаду з меншим обсягом роботи та суворо попередити, що у разі неналежного виконання службових обов`язків у подальшій роботі буде розглянуто питання щодо притягнення його до дисциплінарної відповідальності.

Розглянувши подання Дисциплінарної комісії, наказом ГУ ДПС в Одеській області від 12.02.2021 року №8-дс вирішено вважати завершеним дисциплінарне провадження стосовно начальника відділу адміністрування ПДВ управління податкового адміністрування Головного управління ДПС в Одеській області ОСОБА_1 , порушеного наказом від 16.12.2020 року №6370.

За порушення вимог п. 6, п. 7 ст. 8 Закону України «Про державну службу», що виразилось у неналежному виконанні посадових обов`язків, передбачених Положеннями про управління податків і зборів з юридичних осіб ГУ ДПС в Одеській області, затверджених наказами Головного управління ДПС в Одеській області від 02.09.2019 року №14, від 28.04.2020 року №1554, під час перебування на посаді начальника управління податків та зборів з юридичних осіб ГУ ДПС в Одеській області у період 11.09.2019 року по 16.06.2020 року та призвело до порушення підлеглими вимог ст. 54 Податкового кодексу України, п.п. 5.1 п. 5, п.п. 6.1 п. 6, п.п. 7.1 п. 7 розділу VIII частини 2 Регламенту взаємодії структурних підрозділів ДФС та головних управлінь ДФС а областях, м. Києві, Офісу великих платників податків ДФС у процесі бюджетного відшкодування податку на додану вартість та формування Реєстру заяв про суми бюджетного відшкодування, затвердженого наказом ДФС України від 14.04.2017 року №263, п. 2.6 Методичних рекомендацій щодо порядку взаємодії між підрозділами органів державної фіскальної служби при організації, проведенні та реалізації матеріалів перевірок платників податків, затверджених наказом ДФС України від 31.07.2014 року №22, не забезпечення реалізації вимог статті 163-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення при проведенні контрольно-перевірочних заходів, застосувати дисциплінарне стягнення до заступника начальника управління - начальника відділу адміністрування ПДВ управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків Головного управління ДПС в Одеській області Пархоменка Станіслава у вигляді догани.

Висновки у наказі про застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани обґрунтовані достатністю зібраних під час дисциплінарного провадження матеріалів.

Не погоджуючись із застосуванням дисциплінарного стягнення, посилаючись на його необґрунтованість та неправомірність, позивач звернувся до суду із цим позовом, в якому ставиться питання про скасування наказу відповідача.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення учасників, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення, колегія суддів виходить з наступного.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях визначаються Законом України «Про державну службу» від 10.12.2015 року №889-VIII.

Цей Закон регулює відносини, що виникають у зв`язку із вступом на державну службу, її проходженням та припиненням, визначає правовий статус державного службовця.

За визначеннями, наведеними у ст. 1 Закону України «Про державну службу» від 10.12.2015 року №889-VIII державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави, зокрема щодо реалізації повноважень державного органу, визначених законодавством.

Державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

За основними принципами, наведеними у ст. 4 Закону України від 10.12.2015 року №889-VIII, державна служба здійснюється з дотриманням, у тому числі: верховенства права - забезпечення пріоритету прав і свобод людини і громадянина відповідно до Конституції України, що визначають зміст та спрямованість діяльності державного службовця під час виконання завдань і функцій держави; законності - обов`язок державного службовця діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; професіоналізму - компетентне, об`єктивне і неупереджене виконання посадових обов`язків, постійне підвищення державним службовцем рівня своєї професійної компетентності, вільне володіння державною мовою і, за потреби, регіональною мовою або мовою національних меншин, визначеною відповідно до закону; доброчесності - спрямованість дій державного службовця на захист публічних інтересів та відмова державного службовця від превалювання приватного інтересу під час здійснення наданих йому повноважень.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України від 10.12.2015 року №889-VIII державний службовець зобов`язаний, у тому числі: дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина; забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки; виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України.

За правилами ч. 1 ст. 64 Закону України від 10.12.2015 року №889-VIII за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 65 Закону України від 10.12.2015 року №889-VIII підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Дисциплінарними проступками є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень (п. 5 ч. 2 ст. 65).

Згідно із ч.ч. 1, 3 ст. 66 Закону України від 10.12.2015 року №889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення:

1) зауваження;

2) догана;

3) попередження про неповну службову відповідність;

4) звільнення з посади державної служби.

У разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.

За правилами ст. 67 Закону України від 10.12.2015 року №889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність державного службовця, є:

1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку;

2) попередня бездоганна поведінка та відсутність дисциплінарних стягнень;

3) високі показники виконання службових завдань;

4) вжиття заходів щодо попередження, відвернення або усунення настання тяжких наслідків, які настали або можуть настати в результаті вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування заподіяної шкоди;

5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність;

6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Під час застосування дисциплінарного стягнення можуть враховуватися також інші, не зазначені у частині другій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність державного службовця.

Обставинами, що обтяжують відповідальність державного службовця, є:

1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного сп`яніння або у стані, викликаному вживанням наркотичних або токсичних засобів;

2) вчинення дисциплінарного проступку повторно, до зняття в установленому порядку попереднього стягнення;

3) вчинення проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого державного службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення щодо нього;

4) вчинення проступку умисно з мотивів неповаги до держави і суспільства, прав і свобод людини, окремих соціальних груп;

5) настання тяжких наслідків або заподіяння збитків внаслідок вчинення дисциплінарного проступку.

Частинами 1, 10, 11 ст. 69 Закону України від 10.12.2015 року №889-VIII для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ.

Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.

Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.

Згідно із ч.ч. 1, 2, 3, 5 ст. 77 Закону України від 10.12.2015 року №889-VIII рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення.

У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.

Якщо під час розгляду дисциплінарної справи у діях державного службовця не виявлено дисциплінарного проступку, суб`єкт призначення приймає рішення про закриття дисциплінарного провадження стосовно державного службовця, яке оформляється наказом (розпорядженням).

Пропозиція Комісії, подання дисциплінарної комісії є обов`язковими для розгляду суб`єктами призначення та враховуються ними під час вирішення питань щодо застосування дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Аналізуючи вищенаведені положення Закону України «Про державну службу», апеляційний суд враховує, що проходження державної служби зобов`язує державного службовця діяти, у тому числі, але без виключення, з дотриманням Конституції та законів України, на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, із забезпеченням в межах наданих повноважень ефективного виконання завдань і функцій державного органу, з виконанням своїх посадових обов`язків сумлінно і професійно, з виконанням рішень державного органу, наказів (розпоряджень), доручень керівника, наданих на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України.

Високий рівень відповідальності особи, яка перебуває на посаді державної служби, зумовлює державного службовця дотримуватись принципів верховенства права, законності, професіоналізму і доброчесності.

Невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень, становить склад дисциплінарного проступку, за який згідно із ч. 3 ст. 66 Закону України від 10.12.2015 року №889-VIII до державного службовця застосовується дисциплінарне стягнення у вигляді оголошення догани.

Причини та умови, за яких державним службовцем вчинено дисциплінарний проступок, а також ступінь його вини, у тому числі обставини, які пом`якшують чи обтяжують відповідальність, з`ясовуються під час дисциплінарного провадження відповідною Комісією із дотриманням прав державного службовця на надання своїх пояснень, пояснень іншими особами, яким відомі обставини дисциплінарного проступку, а також з дотриманням принципів повноти та об`єктивності цього провадження.

Дисциплінарним стягненням вважається передбачена законом міра примусу, що застосовується роботодавцем до працівника, який порушив трудову дисципліну, тобто вчинив дисциплінарний проступок.

При цьому, для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника.

Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними й поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає в порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами загального та спеціального законодавства про працю: КЗпП України, Законом №889, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень власника, уповноваженої ним адміністрації.

Правильно аналізуючи норми законодавства, що регулюють спірні правовідносини, та обставини справи, судом першої інстанції вірно враховано, що саме на роботодавця покладається обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена «вина» як одна з важливих ознак порушення трудової дисципліни.

На необхідності обґрунтовувати рішення за результатом дисциплінарного провадження, а також наводити мотиви відхилення пропозицій чи подання дисциплінарної Комісії наголошується відповідно у змісті норм ч. 2 ст. 77 та ч. 11 ст. 69, ч.ч. 2, 5 ст. 77 Закону України від 10.12.2015 року №889-VIII.

Виходячи з обставин справи, судом першої інстанції вірно враховано, що оспорюваний наказ містить загальне посилання на положення нормативних, відомчих і внутрішньо-організаційних актів та обраний вид дисциплінарного стягнення.

В свою чергу, у наказі відсутні обґрунтування підстав для його прийняття, у тому числі мотивів відхилення пропозиції Комісії стосовно необхідності закриття дисциплінарного провадження, обмежившись фактом попереднього переведення позивача на посаду з меншим обсягом роботи; обґрунтування необхідності застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани за встановлених комісією обставин.

На переконання апеляційного суду, посилання апелянта на зміст встановлених під час дисциплінарного провадження обставин, що зафіксовані у відповідному поданні, без наведення обґрунтувань із посиланням на конкретні приклади порушень, вчинення яких становить самостійний склад дисциплінарного проступку, не доводять обраний відповідачем вид стягнення в оспорюваному наказі.

Крім того, всі перелічені порушення, викладені у доповідній записці та поданні Дисциплінарної комісії, стосуються виключно порушень, вчинених підлеглими позивача, яких також було притягнуто до дисциплінарної відповідальності. Ці обставини є безпосереднім наслідком для висновків про неналежний рівень організації позивачем роботи підпорядкованих підрозділів. Відповідні накази про застосування дисциплінарних стягнень до підлеглих позивача оскаржено в судовому порядку та судовими рішеннями, які набрали законної сили по справам №420/2817/21, №420/2818/21, №420/2810/21, №420/2809/21, №420/2670/21, №420/2668/21, №420/2814/21, №420/2813/21, №420/2671/21, визнано протиправними та скасовано.

Враховуючи викладене, оскільки відповідачем не наведено мотиви відхилення висновків Дисциплінарної комісії та не обґрунтовано обраний вид стягнення, у тому числі із посиланням на конкретні обставини вчинення позивачем дисциплінарного проступку, колегія суддів погоджується із висновками суду першої інстанції про не доведеність відповідачем правомірності і обґрунтованості оспорюваного наказу, наявність підстав для його скасування.

З огляду на викладене, оскільки судом першої інстанції повною мірою з`ясовані обставини справи, висновки суду відповідають нормам законодавства, що регулюють спірні правовідносини, та обставинам справи, а доводи апеляційної скарги цих висновків не спростовують, колегія суддів вважає, що судове рішення відповідно до вимог ст. 316 КАС України підлягає залишенню без змін.

Керуючись ст.ст. 139, 308, 310, п. 1 ч. 1 ст. 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС в Одеській області, як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України, залишити без задоволення.

Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 18 листопада 2021 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її проголошення, але може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту постанови.

Повий текст постанови складено та підписано 09.03.2022 року.

Головуючий суддя: О.В. Єщенко

судді: А.В. Крусян

О.В. Яковлєв