Справа № 620/15595/21
Суддя: Бородавкіна С.В.
Дата ухвалення: 2022-02-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 лютого 2022 року м. Чернігів Справа № 620/15595/21

Чернігівський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді - Бородавкіної С.В.,

розглянувши у спрощеному позовному провадженні без повідомлення (виклику) сторін справу за адміністративним позовом Спеціального авіаційного загону Оперативно-рятувальної служби цивільного захисту Державної служби з надзвичайних ситуацій України до Управління Західного офісу Держаудитслужби у Волинській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, - Товариство з обмеженою відповідальністю «Оптимус Прайм ЛТД» про визнання протиправним та скасування висновку,

У С Т А Н О В И В:

Спеціальний авіаційний загін Оперативно-рятувальної служби цивільного захисту Державної служби з надзвичайних ситуацій України (далі САЗ, позивач) 01.11.2021 звернувся до суду з адміністративним позовом до Управління Західного офісу Держаудитслужби у Волинській області (далі Управління, відповідач), у якому просить знати протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2021-04-09-001146-а від 19.10.2021, складений та підписаний посадовою особою і затверджений заступником начальника Управління Західного офісу Держаудитслужби у Волинській області.

Позовні вимоги мотивовані тим, що надана ТОВ «Оптимус Прайм ЛТД» пропозиція відповідала умовам тендерної документації та була більш економічно вигідною, у зв`язку із чим вказане товариство обґрунтовано визнано переможцем торгів.

Також позивач вважає, що Управлінням проведено моніторинг з порушенням вимог Закону України «Про публічні закупівлі», а сам висновок не відповідає вимогам вказаного Закону.

Крім того, САЗ зазначив, що чинним законодавством не визначено повноваження відповідача зобов`язувати за результатом здійсненого моніторингу закупівлі її замовника вчиняти дії по припиненню зобов`язань за договором. Разом з тим, позивач зазначає, що передчасне припинення договору може мати наслідком суттєві витрати державного бюджету України.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.11.2021 справу передано для розгляду судді Лобану Д.В.

Відповідно до розпорядження в.о. керівника апарату суду від 03.12.2021 №483, протоколом повторного автоматизованого розподілу справи між суддями справу №620/15595/21 передано для розгляду судді Бородавкіній С.В.

Ухвалою суду від 13.12.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Представник відповідача позовні вимоги не визнав, просив відмовити в їх задоволенні, надав відзив на позов, у якому зазначив, що висновок про результати моніторингу процедури закупівлі складений з урахуванням вимог чинного законодавства.

Крім того, відповідач зазначив, що під час моніторингу питання тендерних пропозицій Управлінням встановлено, що замовником порушено вимоги частини четвертої статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі», а саме: САЗ визначено у тендерній документації дату поставки товару по 30.08.2021, а в укладеному із переможцем договорі строк поставки зазначено «до 30.11.2021». Також в порушення вимог чинного законодавства замовником у тендерній документації не було встановлено способу документального підтвердження згідно із законодавством щодо відсутності підстави, передбаченої у пункті 12 частини 1 статті 17 Закону, для переможця.

Від представника позивача надійшла відповідь на відзив, у якій він позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити з підстав, наведених у позові.

Від третьої особи пояснення по суту спору не надійшли.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд враховує таке.

САЗ є юридичною особою, зареєстрованою у встановленому чинним законодавством порядку, про що до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань внесений відповідний запис. Свою діяльність здійснює на підставі Статуту, затвердженого Головою Державної служби України з надзвичайних ситуацій (а.с. 15-22 т.1). Відповідно до пункту 1.9 Статуту САЗ є державною організацією, заснованою на державній власності.

Судом встановлено, що рішенням тендерного комітету від 30.04.2021 затверджено тендерну документацію та оголошено відкриті торги на закупівлю: «Комплект лопатей несучого гвинтокрила вертольоту Ми-8 або еквівалент». Відповідно до оголошення про відкриті торги на закупівлю UA-2021-04-09-001146-а, строк поставки товарів «до 30 серпня 2021» (а.с. 96-97, 102-139).

За наслідками розгляду пропозицій, що надійшли до аукціону по зазначеній закупівлі допущено 2 учасника: ТОВ «Інкомпас» та ТОВ «Оптимус Прайм ЛТД» (а.с. 99, 100).

Переможцем зазначеної закупівлі позивачем визначено ТОВ «Оптимус Прайм ЛТД» як учасника, який запропонував найбільш фінансово вигідну пропозицію (а.с. 23, 92-95, 98).

23.07.2021 між САЗ (покупець) та ТОВ «Оптимус Прайм ЛТД» (постачальник) було укладено договір поставки товарів за державні кошти №220 (з додатками), відповідно до умов якого переможець торгів зобов`язався поставити позивачу комплект лопатей несучого гвинта вертольоту Ми-8 за номенклатурою, у кількості та комплектації, вказаній у специфікації. Згідно із пунктом 5.4 Договору, строк поставки товару: до 30.11.2021 (а.с. 24-26).

У зв`язку із виявленням органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній формі закупівель, Управлінням було розпочато моніторинг проведеної позивачем процедури закупівлі (а.с. 170, 171).

За результатами моніторингу складено висновок від 18.10.2021 №205 (а.с. 166-169), опублікований в електронній системі закупівель 19.10.2021 (а.с. 11), у якому зазначено, що:

- замовник пунктом 5.5 Розділу ІІІ «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» тендерної пропозиції визначив спосіб надання переможцем торгів документального підтвердження відсутності підстав, передбачених пунктом 12 частини 1 статті 17 Закону, у вигляді довідки, складеної у довільній формі. Однак наказом МВС України від 29.11.2016 №1256 визначено уповноважені органи на видачу вказаної довідки;

- замовником порушено вимоги частини 4 статті 41 Закону, а саме: замовником визначено дату поставки товару за умовами процедури закупівлі по 30 серпня 2021 року, а в укладеному із переможцем договорі визначено дату поставки «до 30.11.2021».

З огляду на встановлені порушення, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», у вказаному висновку Управління зобов`язало САЗ здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема шляхом припинення зобов`язань за договором з дотриманням положень Господарського кодексу України і Цивільного кодексу України, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.

Вважаючи вказаний висновок Управління протиправним, САЗ звернулось до суду з відповідним адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд зважає на таке.

Відповідно до положень статті 1 Закону України від 26.01.1993 №2939-XII «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі Закон №2939-ХІІ), здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Згідно пункту 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43 (далі - Положення №43), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Відповідно до статті 2 Закону №2939-ХІІ головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у період, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні. Відповідно до абзацу 2 статті 2 Закону №2939 державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю шляхом проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Відповідно до частини першої статті 10 Закону №2939-ХІІ органу державного фінансового контролю надається право перевіряти в ході державного фінансового контролю грошові та бухгалтерські документи, звіти, кошториси й інші документи, що підтверджують надходження і витрачання коштів та матеріальних цінностей, документи щодо проведення закупівель, проводити перевірки фактичної наявності цінностей (коштів, цінних паперів, сировини, матеріалів, готової продукції, устаткування тощо).

Відповідно до статті 5 Закону №2939-ХІІ контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

У свою чергу, частиною першою статті 1 Закону України від 25.12.2015 №922-VIII «Про публічні закупівлі» (далі Закон №922-VIII) визначено, що:

моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель;

тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель;

тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.

Згідно частини четвертої статті 7 Закону №922-VIII контроль у сфері публічних закупівель здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю в межах своїх повноважень, визначених Конституцією та законами України.

Такий порядок здійснення моніторингу публічних закупівель регламентовано положеннями статті 8 Закону №922-VIII.

Так, частиною першою статті 8 зазначеного Закону закріплено, що моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, його міжрегіональні територіальні органи.

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Підстави для проведення моніторингу публічних закупівель передбачені частиною другою статті 8 Закону №922-VIII, а саме: дані автоматичних індикаторів ризиків; інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Згідно із матеріалами справи, під час моніторингу проведеної позивачем закупівлі «Комплект лопатей несучого гвинта вертольоту Ми-8 або еквівалент» відповідачем було проаналізовано: оголошення про проведення відкритих торгів з публікацією англійською мовою, тендерну документацію, затверджену рішенням тендерного комітету, реєстр отриманих тендерних пропозицій, протокол розкриття тендерних пропозицій, тендерні пропозиції учасників, договір поставки товарів за державні кошти від 23.07.2021 №220 та ін.

Відповідно до частини шостої статті 8 Закону №922-VIII за результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок, який затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Також вищевказаною нормою Закону №922-VIII передбачено, що у висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю необхідною для більш детального опису результатів моніторингу закупівлі.

Згідно із частиною дев`ятнадцятою статті 8 Закону №922-VIII форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

На виконання вказаних вимог Закону №922-VIII наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 №552, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України від 01.10.2020 за №958/35241, затверджено форму висновку та порядок його заповнення (далі Порядок №552), чинний на час складання оскаржуваного висновку.

Пунктом 3 розділу І Порядку №552 передбачено, що висновок складається у формі електронного документа та заповнюється відповідно до встановленої форми висновку про результати моніторингу закупівлі, затвердженої наказом Міністерства фінансів України (далі - форма висновку) в електронній системі закупівель.

Відповідно до вимог Порядку №552 форма Висновку складається із двох розділів, а саме: розділ І «Вступна частина» та розділ «Констатуюча частина», в якій, у разі виявлення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, в окремому пункті має міститися висновок про наявність (із зазначенням переліку статей, пунктів нормативно-правових актів, що були порушені), та інформація про зобов`язання щодо їх усунення.

Підпунктом 3 пункту 1 розділу III Порядку №552 встановлено, що у пункті 1 констатуючої частини висновку зазначається опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу процедури закупівлі, із зазначенням:

структурної одиниці нормативно-правового акту, норми якої порушено, його виду, найменування суб`єкта нормотворення, дати прийняття та його реєстраційного індексу (крім законів), заголовка, а в разі відсилання до зареєстрованого нормативно-правового акту - також дати і номера його державної реєстрації в Міністерстві юстиції України. Під час зазначення структурної одиниці закону зазначається лише її заголовок (крім законів внесення змін);

найменування та реквізитів документів, на підставі яких зроблена висновок про наявність порушення (у разі потреби також деталізуються та обставини допущення порушення).

Відповідно до пункту 1 констатуючої частини оскаржуваного висновку, він містить структурну одиницю нормативно-правового акту, норми якої порушено, а саме: частина 3 статті 17, пункт 2 частини 2 статті 22, частина 4 статті 41 Закону №922-VIII.

Також відповідачем виконано вимоги підпункту 3 пункту розділу III Порядку №552 щодо найменування та реквізитів документів, на підставі яких зроблено висновок про наявність порушень. Так, Управлінням наведено опис порушення та зазначено документи, на підставі яких здійснено висновок щодо встановлених порушень відповідно до Закону №922-VIII та Порядку №552.

Відтак твердження позивача, що відповідач навів тільки припущення, але не зазначив структурної одиниці нормативно-правового акту, норми якої порушено, та інших реєстраційних даних документа, є безпідставним, а висновок повністю відповідає вимогам частини сьомої статті 8 Закону №922-VIII та Порядку №552.

Щодо наявності порушень САЗ законодавства під час проведення процедури закупівлі, суд зазначає таке.

Судом встановлено, що за наслідком моніторингу проведеної позивачем закупівлі відповідачем виявлено порушення САЗ чинного законодавства при проведенні тендеру, а саме:

1) на порушення частини 3 статті 17 та пункту 2 частини 2 статті 22 Закону замовником у тендерній документації не було встановлено способу документального підтвердження згідно із законодавством щодо відсутності відстави, передбаченої у пункті 12 частини 1 статті 17 Закону для переможця;

2) замовником порушено вимог частини 4 статті 41 Закону, а саме дата поставки товару за умовами процедури закупівлі та дата, вказана в укладеному із переможцем договорі, відрізняються.

Судом проаналізовано матеріали справи, досліджено тендерну документацію по спірній закупівлі та при наданні правової оцінки щодо дотримання САЗ законодавства при проведенні процедури закупівлі, враховано таке.

Щодо порушення позивачем частини 3 статті 17 та пункту 2 частини 2 статті 22 Закону №922-VIII.

Відповідно до вимог статті 22 Закону №922-VIII, у тендерній документації зазначаються, у тому числі, один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації", та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.

Відповідно до частини третьої статті 17 Закону №922-VIII учасник процедури закупівлі в електронній системі закупівель під час подання тендерної пропозиції підтверджує відсутність підстав, передбачених пунктами 5, 6, 12 і 13 частини першої та частиною другою цієї статті. Спосіб документального підтвердження згідно із законодавством щодо відсутності підстав, передбачених пунктами 5, 6, 12 і 13 частини першої та частиною другою цієї статті, визначається замовником для надання таких документів лише переможцем процедури закупівлі через електронну систему закупівель.

Відповідно до пункту 12 частини першої вказаної статті замовник приймає рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника або відмовити в участі у переговорній процедурі закупівлі (крім випадків, зазначених у пунктах 2, 4, 5 частини другої статті 40 цього Закону) в разі, якщо службова (посадова) особа учасника процедури закупівлі, яку уповноважено учасником представляти його інтереси під час проведення процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником, було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення правопорушення, пов`язаного з використанням дитячої праці чи будь-якими формами торгівлі людьми.

Суд звертає увагу, що чинним законодавством України не встановлено форми та/або технічного опису бланка довідки на підтвердження наявності/відсутності в учасника визначених статтею 17 Закону №922-VIII підстав.

Відповідно до підпункту 5.5 Розділу ІІІ «Інструкція з підготовки тендерних пропозицій», розробленої позивачем тендерної пропозиції, переможця процедури закупівлі зобов`язано надати замовнику документи, шляхом їх оприлюднення в електронній системі закупівель (у вигляді, передбаченому згідно п. 1.3 цієї документації), що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 5, 6, 12 і 13 частини першої та частиною другою статті 17 Закону, зокрема довідку, складену учасником у довільній формі, що підтверджує відсутність підстави, передбаченої пунктом 12 частини 1 статті 17 Закону.

Враховуючи наведене, на виконання вказаних вимог учасником ТОВ «Оптимус Прайм ЛТД» в складі тендерної пропозиції було подано відповідні довідки.

Крім того, суд звертає увагу, що підпунктом 5.5 Розділу ІІІ «Інструкція з підготовки тендерних пропозицій» замовник зобов`язав переможця процедури закупівлі надати довідку, видану Департаментом інформатизації МВС України (територіальним органом з надання сервісних послуг МВС України), щодо (не)притягнення до кримінальної відповідальності, відсутність (наявність) судимості або обмежень, передбачених кримінальним процесуальним законодавством України, що містить інформацію станом на дату, не раніше дня оприлюднення повідомлення про намір укласти договір про закупівлю в електронній системі закупівель (щодо осіб (особи), визначених згідно пунктів 5, 6 частини 1 статті 17 Закону), і вказана довідка щодо керівника ТОВ «Оптимус Прайм ЛТД» була надана (а.с. 29, 115).

За наведених обставин, суд вважає висновок відповідача про порушення позивачем зазначених вимог статті 17 Закону №922-VIII необґрунтованим.

Щодо порушення САЗ положень статті 41 Закону №922-VIII, суд зазначає таке.

Вимоги до тендерної документації встановлено в статті 22 Закону №922-VIIІ.

Зокрема, пунктом 7 частини другої статті 22 Закону №922-VIIІ визначено, що у тендерній документації зазначаються такі відомості: строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг.

Статтею 33 Закону №922-VIIІ передбачено, що повідомлення про намір укласти договір про закупівлю повинно містити інформацію про кількість, місце та строк поставки товарів, виконання робіт чи надання послуг (пункт 3).

Замовник укладає договір про закупівлю з учасником, який визнаний переможцем процедури закупівлі, протягом строку дії його пропозиції, не пізніше ніж через 20 днів з дня прийняття рішення про намір укласти договір про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації та тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі.

Відповідно до статті 41 Закону №922-VIIІ договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції / пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі / спрощеної закупівлі або узгодженої ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції / пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі.

З наведених вимог чинного законодавства вбачається, що укладений із переможцем торгів договір обов`язково по змісту має відповідати встановленим та оприлюдненим замовником умовам тендерної документації.

Відповідно до наявної у матеріалах справи тендерної документації, САЗ як замовником закупівлі було визначено учасникам строк поставки предмету закупівлі «до 30.08.2021». Відповідно до поданого ТОВ «Оптимус Прайм ЛТД» повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, учасником підтверджено строк поставки товару «до 30.08.2021» (а.с. 92-98).

Разом з тим, у пункті 5.4 укладеного сторонами Договору поставки товарів за державні кошти від 23.07.2021 №220 зазначено про строк поставки товару «до 30.11.2021» (а.с. 24-26).

Суд зазначає, що в силу вимог частини 5 статті 41 Закону №922-VIIІ строки виконання зобов`язань щодо передачі товару є істотними умовами договору про закупівлю і внесення до них змін можливе виключено шляхом оприлюднення відповідного повідомлення в системі закупівель.

Однак, всупереч наведених вимог, укладений САЗ із ТОВ «Оптимус Прайм ЛТД» договір по спірній закупівлі не відповідає вимогам змісту тендерної пропозиції в частині строків поставки товару. Повідомлення про внесення до нього змін у вказаній частині в електронній системі закупівель відсутнє.

Позивач як у позові так і у відповіді на відзив жодним чином не обґрунтував та не пояснив наявність вказаних розбіжностей.

За наведених обставин, суд погоджується із позицією відповідача про порушення позивачем вимог частини четвертої статті 41 Закону №922-VIIІ.

Статтею 43 Закону №922-VIIІ установлено, що договір про закупівлю є нікчемним у разі, зокрема, укладення договору з порушенням вимог частини четвертої статті 41 цього Закону.

Щодо зобов`язання САЗ розірвати договір, що міститься у констатуючій частині висновку, суд погоджується з аргументами відповідача з приводу даного питання, та зазначає таке.

Частиною шостою статті 8 Закону №922-VIII передбачено, що за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Суд звертає увагу, що у пункті 3 констатуючої частини оскаржуваного висновку про результати моніторингу вказано, що з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Управління зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема, шляхом припинення зобов`язань за договором з дотриманням положень Господарського кодексу України і Цивільного кодексу України, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Даний висновок містить посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акту, на підставі якої орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку порушення законодавства у сфері публічних закупівель та запропоновано можливий шлях усунення порушень, а саме дії які повинен був вчинити замовник.

Відповідно до вимог пункту 2 частини першої статті 32 Закону №922-VIII замовник відміняє торги, зокрема, в разі неможливості усунення порушень, що виникли через виявлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, з описом таких порушень, які неможливо усунути.

Але запропонований можливий шлях усунення порушень законодавства в сфері закупівель не позбавляє замовника здійснити і інші дії передбачені частиною восьмою статті 8 Закону №922-VIII та пунктом 3 констатуючої частини Висновку про результати моніторингу.

Відповідно до частини восьмої статті 8 Закону №922 чітко визначено порядок дій замовника закупівлі, в разі виявлення за наслідками проведення моніторингу порушень чинного законодавства при здійсненні закупівлі.

Законодавцем диспозитивно визначено варіанти правомірної поведінки замовника при усунені порушень, зазначених у висновку, зокрема, шляхом оприлюднення через електронну систему закупівель інформації та/або документів, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументованих заперечень до висновку, або інформації про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Згідно частин 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

При цьому судом враховується, що згідно пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Частинами 1-3 статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо.

З огляду на сукупність викладених обставин, суд дійшов висновку, що, приймаючи оскаржуваний висновок Управління діяло обґрунтовано, на підставі та у спосіб, що визначені чинним законодавством України, а тому у задоволенні позову необхідно відмовити.

Керуючись статтями 227, 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову Спеціальному авіаційному загону Оперативно-рятувальної служби цивільного захисту Державної служби з надзвичайних ситуацій України до Управління Західного офісу Держаудитслужби у Волинській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, - Товариство з обмеженою відповідальністю «Оптимус Прайм ЛТД» про визнання протиправним та скасування висновку відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня виготовлення повного тексту. Апеляційна скарга подається безпосередньо до адміністративного суду апеляційної інстанції.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено 23 лютого 2022 року.

Позивач: Спеціальний авіаційний загін Оперативно-рятувальної служби цивільного захисту Державної служби з надзвичайних ситуацій України (, вул. Космонавтів, 90, м. Ніжин, Чернігівська область, 16608).

Відповідач: Управління Західного офісу Держаудитслужби у Волинській області (код ЄДРПОУ ВП 40913671, просп. Президента Грушевського, 3а, м. Луцьк, Волинська область, 43005).

Третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю ''Оптимус Прайм ЛТД (, вул. Кольцова, 14Д, оф. 610, м. Київ, 03194).

Суддя С.В. Бородавкіна