Справа № 460/3695/22
Суддя: Н.О. Дорошенко
Дата ухвалення: 2022-02-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
22 лютого 2022 року м. РівнеСправа №460/3695/22
Суддя Рівненського окружного адміністративного суду Н.О. Дорошенко, після одержання позовної заяви:
доВійськової частини НОМЕР_1 , Військової частини НОМЕР_2
про стягнення середнього заробітку за затримку при звільненні із служби,
Пунктами 1- 3 та 6 частини першої статті 171 КАС України визначено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху.
Так, перевіряючи на виконання положень ч.1 ст.171 КАС України даний позов, суддею встановлено, що подана ОСОБА_1 позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.160 - 161 КАС України з огляду на таке.
Відповідно до п.4 ч.5 ст.160 КАС України, в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.
Частиною першою статті 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.
Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (ч.2 ст.5 КАС України).
Аналіз положень пункту 6 частини першої статті 5 КАС України дає підстави для висновку про те, що позовній вимозі про стягнення матеріальної шкоди передує прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини. Адже заподіяння матеріальної шкоди є наслідком протиправності рішення, дії або бездіяльності суб`єкта владних повноважень. Саме тому позовна вимога про стягнення матеріальної шкоди не може бути самостійним предметом спору в адміністративному судочинстві.
Суд зауважує, що середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою (зокрема, компенсацією працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати) у розумінні статті 2 Закону України Про оплату праці, тобто середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати. Відтак, є спеціальним видом відповідальності роботодавця за порушення трудових прав працівника
В позові позивач обґрунтовує протиправність поведінки Військової частини НОМЕР_2 щодо затримки розрахунку при його звільненні, при цьому з позовною вимогою про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень позивач до суду не звертався, а лише щодо стягнення коштів.
Таким чином, зміст позовної вимоги не узгоджується з положеннями ст.5 КАС України, а тому слід запропонувати позивачу привести позовні вимоги у відповідність до норм КАС України.
Крім того, у позовній заяві позивач визначає двох відповідачів, які мають відповідати за його позовними вимогами Військову частину НОМЕР_1 та Військову частину НОМЕР_2 , однак позовна вимога звернена лише до Військової частини НОМЕР_2 . При цьому, позов не містить змісту позовних вимог до Військової частини НОМЕР_1 .
Відтак, позовна заява не відповідає вимогам п.4 ч.5 ст.160 КАС України.
Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
За таких обставин, позов слід залишити без руху та запропонувати ОСОБА_1 у встановлений судом строк усунути недоліки позовної заяви шляхом подання суду позову, форма та зміст якого відповідає вимогам ст.160 КАС України, з викладенням обґрунтованості позовних вимог та доводів до кожного з відповідачів або визначення відповідачем одного із зазначених суб`єктів владних повноважень (для суду та відповідача(ів)).
Керуючись статтями 169, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя
Позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 , Військової частини НОМЕР_2 про стягнення середнього заробітку за затримку при звільненні із служби залишити без руху.
Встановити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви тривалістю 10 днів з дня вручення ухвали.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала окремо не оскаржується.

Суддя Н.О. Дорошенко