Справа № 640/19823/21
Суддя: Кузьменко Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2022-02-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

22 лютого 2022 року м. Київ

Колегія Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача Кузьменка В.В.,

суддів: Василенка Я.М., Ганечко О.М.,

за участю секретаря Кірієнко Н.Є.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві заяву представника ОСОБА_1 про відвід судді Шостого апеляційного адміністративного суду Кузьменка В.В. у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Лановенко Людмили Олегівни, Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Телявського Анатолія Миколайовича про скасування постанов, визнання неправомірними дій, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 грудня 2021 року,

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 звернулась до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Лановенко Людмили Олегівни (відповідач 1), Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Телявського Анатолія Миколайовича (відповідач 2), в якій просила:

- скасувати постанову приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Лановенко Людмили Олегівни №2876 від 28 квітня 2021 року про виправлення помилки в процесуальному документі;

- скасувати постанову від 05 травня 2021 року про відкриття виконавчого провадження №65314238;

- скасувати постанову про стягнення з ОСОБА_1 основної винагороди на користь приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Лановенко Людмили Олегівни у розмірі 166 158,15 грн від 05 травня 2021 року;

- скасувати постанову приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Телявського Анатолія Миколайовича щодо арешту майна позивача та її рахунків (соціальна пенсійна картка);

- визнати неправомірним стягнення з соціальної картки грошових коштів у розмірі 1317,24 грн та таким, що підлягає поверненню.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 грудня 2021 року заяву Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Лановенко Людмили Олегівни про залишення позовної заяви без розгляду - задоволено, а позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Лановенко Людмили Олегівни, Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Телявського Анатолія Миколайовича про скасування постанов, визнання неправомірними дій - залишено без розгляду.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просила скасувати спірну ухвалу суду та задовольнити позовні вимоги.

Під час розгляду справи у відкритому судовому засіданні 22 лютого 2022 року представником ОСОБА_1 було заявлено відвід головуючому-судді Шостого апеляційного адміністративного суду Кузьменку В.В.

В обґрунтування заяви про відвід суддів зазначено, що у сторони позивача виник сумнів у об`єктивності судді Кузьменка В.В., позаяк останнім вчинялись дії по перешкоджанню представнику позивача забезпечити право на захист прав та інтересів позивача. Так, зі слів заявниці, головуючий перебивав виступ представника позивача, не давав можливості надати пояснення та запитання колегії суддів. Вказані обставини, на думку заявниці, свідчать про упереджене ставлення судді та небажання всебічно з`ясувати обставини справи, що суперечить завданню адміністративного судочинства.

Розглянувши вказану заяву та перевіривши матеріали справи, судова колегія вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 36 КАС України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно усталеної практики Європейського Суду з прав людини наявність безсторонності повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Щодо суб`єктивного критерію, особиста безсторонність судді презюмується, поки не надано доказів протилежного. При цьому суд не вбачає ознак, які б давали підстави вважати, що суддя Кузьменко В.В., проявляє особисту упередженість.

Стосовно об`єктивного критерію слід визначити, чи існували переконливі факти, які б могли свідчити про безсторонність судді.

Наведені вище доводи, на переконання суду, не можуть бути свідченням існування об`єктивних обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності суддів та ґрунтуються виключно на припущеннях заявниці.

Колегія суддів зазначає, що участь судді та сторін в судовому засіданні передбачає дотримання процесуальних вимог КАС України.

Так, положеннями ст. 45 КАС України передбачено неприпустимість зловживання процесуальними правами

За приписами частин 1, 4 ст. 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами, суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Колегія суддів звертає увагу на те, що частинами 3, 4 ст. 198 КАС України передбачено, що учасники судового процесу, а також інші особи, присутні в залі судового засідання, зобов`язані беззаперечно виконувати розпорядження головуючого, додержуватися в судовому засіданні встановленого порядку та утримуватися від будь-яких дій, що свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил.

За прояв неповаги до суду винні особи притягуються до відповідальності, встановленої законом. Питання про притягнення учасника справи або іншої особи, присутньої в залі судового засідання, до відповідальності за прояв неповаги до суду вирішується судом негайно після вчинення правопорушення, для чого у судовому засіданні із розгляду справи оголошується перерва, або після закінчення судового засідання.

Відповідно до ч.ч. 5 - 7 ст. 209 КАС України учасники справи з дозволу головуючого можуть ставити питання один одному.

Головуючий з власної ініціативи або за усним клопотанням учасника справи може зняти питання, що не стосуються предмета спору, поставити питання учаснику судового процесу.

Якщо сторони та інші учасники судового процесу, висловлюються нечітко або з їхніх слів не можна дійти висновку про те, визнають вони обставини чи заперечують проти них, суд може зажадати від цих осіб конкретної відповіді - "так" чи "ні".

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Підсумовуючи викладене, можливо дійти висновку, що головуючий в судовому засіданні повинен вживати заходів для забезпечення дотримання сторонами процесуальних вимог КАС України та діяти у відповідності до їх вимог, зокрема, шляхом з`ясування лише тих обставин, які стосуються апеляційного перегляду судового рішення.

Колегія суддів наголошує на тому, що суд апеляційної інстанції перевіряє законність і обґрунтованість судового рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, та не зобов`язаний розглядати справу, як суд першої інстанції, що нівелюватиме інстанційний підхід до розгляду справ.

На переконання судової колегії, головуючий під час судового засідання та розгляду даної справи вживав заходів, спрямованих на перевірку обгрунтованості та законності оскаржуваної ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги. Натомість представник позивача при висловленні своєї позиції намагалась спрямувати розгляд справи в порядку, який передбачений для суду першої інстанції. Відтак, колегія суддів не може оцінювати питання головуючого, які стосувались апеляційного розгляду справи, як такі, що вказують на упередженість останнього чи вказують на його небажання встановити обставини справи.

Поряд з наведеним, представником ОСОБА_1 не наведено обґрунтованих доводів та не надано доказів, які б відповідали вимогам ст.ст. 73 - 76 КАС України, та у встановленому порядку свідчили про упереджене ставлення головуючого при розгляді даної справи.

Відтак, наявність у позивача припущень щодо необ`єктивного ставлення судді Кузьменка В.В. до предмету спору та сторони позивача не може мати своїм наслідком висновок про наявність сумнівну в його неупередженості або об`єктивності при розгляді даної справи.

Отже, на думку суду, достатніх та доведених обставин, які б свідчили про упередженість або необ`єктивність судді Кузьменка В.В. заявником не зазначено, а викладені у заяві доводи не дають підстав для висновку про необхідність відводу судді від розгляду даної справи.

Таким чином, суд приходить до висновку, що подана заява про відвід судді задоволенню не підлягає.

Відповідно до абз. 2 ч. 4 ст. 40 КАС України якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Керуючись ст.ст. 38-40, 248, 325 КАС України,

У Х В А Л И Л А:

Заяву представника ОСОБА_1 про відвід судді Шостого апеляційного адміністративного суду Кузьменка В.В. у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Лановенко Людмили Олегівни, Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Телявського Анатолія Миколайовича про скасування постанов, визнання неправомірними дій, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 грудня 2021 року - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддями та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач В.В. Кузьменко

Судді: О.М. Ганечко

Я.М. Василенко