Справа № 520/4136/22
Суддя: Сліденко А.В.
Дата ухвалення: 2022-02-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА
про залишення позову без руху
22 лютого 2022 р. справа № 520/4136/22
Суддя Харківського окружного адміністративного суду Сліденко А.В., розглянувши питання наявності правових підстав для прийняття до розгляду позову ОСОБА_1 (заявник, позивач) до Ліквідаційної комісії Головного управління МВС України в Харківській області про зобов`язання ГУМВС в Харківській області припинити протиправну діяльність, внести в трудову книжку позивача запис про навчання в Пензенському інженерно-будівельному інституті у період з 1984 по 1985 рік на підставі академічної довідки Е№687094 про відрахування ОСОБА_1 у зв`язку зі вступом у вище військове училище, -
В оформленні матеріалів адміністративного позову виявлено низку суттєвих недоліків.
По-перше, позов складено не державною мовою України.
З цього приводу суддя зазначає, що ч.1 ст.15 Кодексу адміністративного судочинства України (далі за текстом - КАС України) встановлено, що судочинство і діловодство в адміністративних судах провадиться державною мовою.
Державною мовою в Україні є українська мова, як то визначено ч.1 ст.10 Конституції України.
У рішенні Конституційного Суду України від 14.12.1999р. (справа №10-рп/99) зазначено, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (ч.5 ст.10 Конституції України).
Суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право учасників судового процесу на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють (ч.3 ст.15 КАС України).
Відповідно до ч.4 ст.15 КАС України учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.
З приписів наведених вище норм права слідує, що учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють через перекладача.
Водночас із цим, національний закон України не містить таких виключень для письмових процесуальних документів.
Відтак, позов як процесуальний документ повинен бути складений виключно державною мовою.
Аналогічні правові висновки з приводу мови процесуальних документів застосовані Верховним Судом, зокрема, в ухвалах від 03.01.2020р. по справі №620/1174/19, від 28.01.2020р. по справі №520/5024/19, від 12.02.2020р. по справі №9901/12/20, від 10.02.2020р. по справі №520/5126/19 і у силу положень ч.5 ст.242 КАС України ці висновки не можуть були залишені суддею поза увагою.
Суддя підтверджує повне усвідомлення того факту, що перелічені вище правові висновки Верховного Суду стосуються такого процесуального документу як касаційна скарга, проте підстави не поширювати дії цих висновків на випадок складання позову слід визнати поза будь-яким розумним сумнівом відсутніми.
Отже, у розумінні ст.ст.160, 169 КАС України викладення тексту позову мовою, відмінною від державної (у спірних правовідносинах - російською), є недоліком оформлення матеріалів позовної заяви, який підлягає виправленню із встановленням для цього відповідного строку.
По-друге, до матеріалів позову не подано жодного документа про майновий стан заявника взагалі та за попередній календарний рік зокрема, а також доказів на підтвердження тієї обставини, що бажана до отримання пенсія є єдиним джерелом доходів заявника, вік якого на момент звернення із позовом становить 51 рік.
Між тим, відповідно до ст. 133 КАС України підставою для прийняття процесуального рішення про звільнення від сплати судового збору, розстрочення сплати судового збору, відстрочення сплати судового збору, часткового звільнення від оплати судового збору є саме майновий стан сторони.
Аналогічне за змістом правило включено законодавцем і до положень ч.1 ст.8 Закону України "Про судовий збір".
Тому подане клопотання про звільнення від сплати судового збору слід залишити без задоволення.
У зв`язку із викладеним стан оформлення позову має недолік у вигляді відсутності доказів оплати судового збору, що суперечить вимогам ч. 3 ст.161 КАС України.
Крім того, у силу вимог ч. 4 ст. 160 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). Усупереч викладеній нормі, до позову не додано взагалі жодного дкоументу.
Отже, позов слід залишити без руху у порядку ст. 169 КАС України з надання строку для усунення недоліків.
Керуючись ст. ст. 8, 19, 124, 129 Конституції України, ст.ст.6-9, 15, 160, 169, 241-243, 256, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя -
Позов - залишити без руху.
Надати строк для усунення недоліків в оформленні матеріалів позову - 5 днів з дня вручення копії цієї ухвали.
Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали - позов буде вважатися неподаним та підлягатиме поверненню заявникові.
Копію даної ухвали заявникові.
Роз`яснити, що надсилання кореспонденції судом здійснюється з урахуванням опублікованого на офіційному сайті суду повідомлення від 14.02.2022 р. про тимчасове припинення державного фінансування відправки поштової кореспонденції, що пов`язано з дефіцитом поточних видатків на забезпечення здійснення судочинства.
Роз`яснити, що ухвала набирає чинності з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.
Суддя Сліденко А.В.