Справа № 640/13468/21
Суддя: Бояринцева М.А.
Дата ухвалення: 2022-02-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 лютого 2022 року м. Київ № 640/13468/21

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: судді Бояринцевої М.А., розглянувши у порядку спрощеного провадження адміністративну справу

за позовомУправління поліції охорони в Херсонській області
до третя особа, Антимонопольного комітету України яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Державне підприємство «Адміністрація морських портів України»
пропро визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії
ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось Управління поліції охорони в Херсонській області з позовом до Антимонопольного комітету України за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» (далі третя особа) та просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель №7468-р/пк-пз від 09.04.2021;

- зобов`язати Постійно діючу адміністративну колегію Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель зобов`язати тендерний комітет Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» в особі Скадовської філії Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» (адміністрації Скадовського морського порту) скасувати процедуру відкритих торгів з публікацією англійською мовою на закупівлю Послуг з підтримання режиму перебування в морському порту (Services are in maintenance of the mode of stay in marine port) за кодом ДК 021:20-4 Охоронні послуги (ID оголошення про проведення закупівлі UA-2021-02-26-001154-b.

Мотивуючи позовні вимоги позивач стверджує, що третьою особою, як замовником публічних закупівель не вірно визначено предмет та процедури закупівлі та проведено публічну закупівлю за процедурою відкритих торгів з публікацією англійською мовою, що суперечить низці нормативно-правових актів. Зокрема, Управління поліції охорони в Херсонській області вказує, що Державне підприємство «Адміністрація морських портів України» мало обрати переговорну процедуру закупівлі, адже охоронні послуги, в силу чинного законодавства щодо об`єкта, який був предметом закупівлі має надаватися виключно поліцією. Позивач звертає увагу суду на те, що АМК України оцінку його доводам не надало, що мало своїм наслідком прийняття протиправного рішення.

Представником відповідача подано відзив на позовну заяву, у якому останній наполягає на правомірності прийнятого ним рішення та просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог. АМК України вказує, що Управління поліції охорони в Херсонській області не наведено жодних обґрунтованих доводів чим порушено його права та охоронювані законом інтереси та не можливість, у зв`язку із цим прийняти участь у процедурі закупівлі.

Представником третьої особи подано письмові пояснення, де останній просить суд відмовити в задоволенні позовних вимог. Зокрема, представник третьої особи вказує, що визначення предмету закупівлі залежить від виробничої потреби замовника, а обрання конкретної назви предмету закупівлі «Послуги з підтримання режиму перебування в морському порту» не суперечить вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» та у повній мірі відповідає законам України «Про морські порти України», «Про охоронну діяльність» та Типовому положенню про загін охорони морського порту, затвердженого наказом Міністерства інфраструктури від 15.04.2013 №220. Також представник третьої особи вказує, що залучення ним сторонніх організацій до надання послуг з підтримання перебування у морському порту, що є предметом закупівлі є його правом, а не обов`язком. Окрім того, представник третьої особи вказав, що процедура закупівлі є завершеною шляхом укладання договору з переможцем торгів від 31.05.2021 №26-В-СКФ-21.

Справа вирішується на підставі наявних в ній матеріалів.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Державним підприємством «Адміністрація морських портів України» в особі Скадовської філії Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» (адміністрації Скадовського морського порту) оголошено процедуру відкритих торгів з публікацією англійською мовою на закупівлю Послуг з підтримання режиму перебування в морському порту (Services are in maintenance of the mode of stay in marine port) за кодом ДК 021:20-4 Охоронні послуги (ID оголошення про проведення закупівлі UA-2021-02-26-001154-b.

Не погоджуючись з рішенням замовника щодо обрання процедури закупівлі - «Відкриті торги з публікацією англійською мовою» позивачем подано скаргу до Антимонопольного комітету України про порушення законодавства у сфері публічних закупівель №UА-2021-02-26-001154-Ь.а3 від 19.03.2021.

За наслідком розгляду скарги Управлінню поліції охорони в Херсонській області рішенням Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель №7468-р/пк-пз від 09.04.2021 відмовлено у її задоволенні (далі спірне та/або оскаржуване рішення).

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд враховує наступне.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначає Закон України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII, метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції. (далі Закон № 922-VIII).

Згідно із пунктами 11, 17, 22, 25, 30 частини 1 статті 1 Закону № 922-VIII регламентовано, що замовники - суб`єкти, визначені згідно із статтею 2 цього Закону, які здійснюють закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до цього Закону; орган оскарження - Антимонопольний комітет України; предмет закупівлі - товари, роботи чи послуги, що закуповуються замовником у межах єдиної процедури закупівлі або в межах проведення спрощеної закупівлі, щодо яких учасникам дозволяється подавати тендерні пропозиції/пропозиції або пропозиції на переговорах (у разі застосування переговорної процедури закупівлі). Предмет закупівлі визначається замовником у порядку, встановленому Уповноваженим органом, із застосуванням Єдиного закупівельного словника, затвердженого у встановленому законодавством порядку; публічна закупівля (далі - закупівля) - придбання замовником товарів, робіт і послуг у порядку, встановленому цим Законом; суб`єкт оскарження в органі оскарження (далі - суб`єкт оскарження) - фізична чи юридична особа, яка звернулася до органу оскарження з метою захисту своїх прав та охоронюваних законом інтересів з приводу рішення, дії чи бездіяльності замовника, що суперечать законодавству у сфері публічних закупівель і внаслідок яких порушено право чи законні інтереси такої особи.

У відповідності до частини 1 статті 18 Закону № 922-VIII Антимонопольний комітет України як орган оскарження з метою неупередженого та ефективного захисту прав і законних інтересів осіб, пов`язаних з участю у процедурах закупівлі, утворює постійно діючу адміністративну колегію (колегії) з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Рішення постійно діючої адміністративної колегії (колегій) ухвалюються від імені Антимонопольного комітету України.

Постійно діюча адміністративна колегія (колегії) Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель діє у складі трьох державних уповноважених Антимонопольного комітету України. Голова постійно діючої адміністративної колегії (колегій) Антимонопольного комітету України повинен мати вищу юридичну освіту.

Член постійно діючої адміністративної колегії (колегій), який є пов`язаною особою із суб`єктом оскарження або замовником, не може брати участі в розгляді та ухваленні рішень щодо такої скарги і повинен бути замінений на час розгляду та ухвалення рішення щодо такої скарги іншим державним уповноваженим Антимонопольного комітету України, що визначається Головою Антимонопольного комітету України.

Порядок діяльності постійно діючої адміністративної колегії (колегій) встановлюється відповідно до Закону України "Про Антимонопольний комітет України", якщо інше не встановлено цим Законом.

За правилами частини 2 статті 18 Закону № 922-VIII скарга до органу оскарження подається суб`єктом оскарження у формі електронного документа через електронну систему закупівель.

За подання скарги до органу оскарження справляється плата через електронну систему закупівель в день подання скарги, після чого скарга автоматично вноситься до реєстру скарг і формується її реєстраційна картка, яка разом зі скаргою автоматично оприлюднюється в електронній системі закупівель.

У разі якщо замовником у межах єдиної процедури закупівлі визначені частини предмета закупівлі (лоти), при поданні скарги щодо окремого лота (лотів) реєстраційні картки формуються за кожним лотом окремо.

Відповідно до положень частин 15, 16, 18-23 статті 18 Закону № 922-VIII рішення за результатами розгляду скарг приймаються на засіданні постійно діючої адміністративної колегії (колегій) Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель.

Суб`єкт оскарження, замовник мають право взяти участь у розгляді скарги, у тому числі шляхом застосування телекомунікаційних систем в інтерактивному режимі реального часу. Розгляд скарги є відкритим, усі бажаючі можуть бути присутніми на розгляді. Особи, присутні на розгляді, можуть використовувати засоби фото-, відео- та звукозапису. Резолютивна частина рішення, прийнятого органом оскарження, проголошується прилюдно.

Орган оскарження розглядає скаргу та приймає рішення на її підставі в межах одержаної за скаргою інформації та інформації, розміщеної в електронній системі закупівель. Рішення за результатами розгляду скарг приймаються органом оскарження виключно на його засіданнях.

За результатами розгляду скарги орган оскарження має право прийняти рішення:

1) про встановлення або відсутність порушень процедури закупівлі (у тому числі порушення порядку оприлюднення або неоприлюднення інформації про процедури закупівлі, передбаченої цим Законом);

2) про заходи, що повинні вживатися для їх усунення, зокрема зобов`язати замовника повністю або частково скасувати свої рішення, надати необхідні документи, роз`яснення, усунути будь-які дискримінаційні умови (у тому числі ті, що зазначені в технічній специфікації, яка є складовою частиною тендерної документації), привести тендерну документацію у відповідність із вимогами законодавства або за неможливості виправити допущені порушення відмінити процедуру закупівлі.

Орган оскарження за результатами розгляду скарги приймає обґрунтоване рішення, у якому зазначаються:

1) висновок органу оскарження про наявність або відсутність порушення процедури закупівлі;

2) висновок органу оскарження про задоволення скарги повністю чи частково або про відмову в її задоволенні;

3) підстави та обґрунтування прийняття рішення;

4) у разі якщо скаргу задоволено повністю або частково - зобов`язання усунення замовником порушення процедури закупівлі та/або відновлення процедури закупівлі з моменту попереднього законного рішення чи правомірної дії замовника.

Рішення органу оскарження містить таку інформацію: 1) найменування органу оскарження; 2) короткий зміст скарги; 3) мотивувальну частину рішення; 4) резолютивну частину рішення; 5) строк оскарження рішення.

Протягом одного робочого дня після прийняття рішення за результатами розгляду скарги орган оскарження в електронній системі закупівель надає інформацію про резолютивну частину рішення та протягом трьох робочих днів з дня його прийняття розміщує рішення в електронній системі закупівель. Рішення за результатами розгляду скарги відразу після розміщення в електронній системі закупівель автоматично оприлюднюється в електронній системі закупівель і надсилається суб`єкту оскарження та замовнику.

Рішення органу оскарження набирають чинності з дня їх прийняття та є обов`язковими для виконання замовниками, особами, яких вони стосуються.

Якщо рішення органу оскарження, прийняте за результатами розгляду органу оскарження, не було оскаржене до суду, таке рішення має бути виконано не пізніше 30 днів з дня його прийняття органом оскарження.

Рішення органу оскарження може бути оскаржене суб`єктом оскарження, замовником до окружного адміністративного суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, протягом 30 днів з дня його оприлюднення в електронній системі закупівель.

Згідно із інформацією, розміщеною на верб-порталі Уповноваженого органу, процедура закупівлі UA-2021-02-26-001154-b проводиться як відкриті торги з публікацією англійською мовою.

Згідно із частиною 1 статті 13 Закону № 922-VIII закупівлі можуть здійснюватися шляхом застосування однієї з таких конкурентних процедур: відкриті торги; торги з обмеженою участю; конкурентний діалог.

Відповідно до частини 3 статті 10 Закону № 922-VIII оголошення про проведення конкурентних процедур закупівель у строки, встановлені у частині першій цієї статті, обов`язково додатково оприлюднюються в електронній системі закупівель англійською мовою, якщо очікувана вартість закупівлі перевищує суму, еквівалентну:

для товарів і послуг - 133 тисячам євро;

для робіт - 5 150 тисячам євро.

Курс євро визначається згідно з офіційним курсом, установленим Національним банком України станом на дату оприлюднення в електронній системі закупівель оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі.

У той же час, як слідує зі змісту скарги позивача суть останньої полягала у неправомірному рішенні замовника третьої особи щодо обрання предмету та виду процедури закупівлі Послуг з підтримання режиму перебування в морському порту (Services are in maintenance of the mode of stay in marine port) за кодом ДК 021:20-4 Охоронні послуги.

У зв`язку із наведеним позивач просив зобов`язати замовника скасувати відповідну процедуру закупівлі.

Разом з цим, як свідчить зміст спірного рішення підставою для відмови у задоволенні скарги було те, що, за висновком АМК України Управління поліції охорони в Херсонській області не аргументувало, яким чином порушеного його права та охороні законом інтереси та у зв`язку із чим він не зміг прийняти участь у процедурі закупівлі.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд вважає за необхідне наголосити, що останні виникли не у зв`язку із прийняттям рішення замовника про допуск/не допуск до участі у процедурі закупівлі інших суб`єктів підприємницької діяльності, прийняття рішення про обрання переможця процедури закупівлі та намір укласти договір, а у зв`язку із вибором Державним підприємством «Адміністрація морських портів України» такої процедури закупівлі як відкриті торги із публікацією англійською мовою. На переконання позивача, третя особа мала застосувати переговорну процедуру, у зв`язку із специфікою предмету закупівлі надання охоронних послуг об`єкту державної та інших форм власності, охорона нерухомого майна, який включений до Переліку об`єктів державної та інших форм власності, охорона нерухомого майна яких здійснюється виключно органами поліції охорони на договірних засадах, який затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 №937.

Суд критично ставиться до наведених доводів Управління поліції охорони в Херсонській області мотивуючи це наступним.

Згідно із частиною 2 статті 13 Закону № 922-VIII як виняток та відповідно до умов, визначених у частині другій статті 40 Закону № 922-VIII, замовники можуть застосовувати переговорну процедуру закупівлі.

Отже, застосування замовником переговорної процедури закупівлі можливе лише як виняток, у разі наявності обставин передбачених частиною 2 статті 40 Закону № 922-VIII.

Відповідно до частини 2 статті 40 Закону № 922-VIII переговорна процедура закупівлі застосовується замовником як виняток у разі:

1) якщо було двічі відмінено процедуру відкритих торгів, у тому числі частково (за лотом), через відсутність достатньої кількості тендерних пропозицій, визначеної цим Законом. При цьому предмет закупівлі, його технічні та якісні характеристики, а також вимоги до учасника процедури закупівлі не повинні відрізнятися від вимог, що були визначені замовником у тендерній документації;

2) якщо роботи, товари чи послуги можуть бути виконані, поставлені чи надані виключно певним суб`єктом господарювання за наявності одного з таких випадків:

предмет закупівлі полягає у створенні або придбанні витвору мистецтва або художнього виконання;

укладення договору про закупівлю з переможцем архітектурного або мистецького конкурсу;

відсутність конкуренції з технічних причин;

існує необхідність захисту прав інтелектуальної власності;

укладення договору з постачальником "останньої надії" на постачання електричної енергії або природного газу;

3) якщо у замовника виникла нагальна потреба здійснити закупівлю у разі:

виникнення особливих економічних чи соціальних обставин, пов`язаних з негайною ліквідацією наслідків надзвичайних ситуацій, що унеможливлюють дотримання замовником строків для проведення тендера;

надання у встановленому порядку Україною гуманітарної допомоги іншим державам;

розірвання договору про закупівлю з вини учасника на строк, достатній для проведення тендера, в обсязі, що не перевищує 20 відсотків суми, визначеної в договорі про закупівлю, який розірваний з вини такого учасника. Застосування переговорної процедури закупівлі в такому випадку здійснюється за рішенням замовника щодо кожного тендера;

оскарження прийнятих рішень, дій чи бездіяльності замовника щодо триваючого тендера після оцінки тендерних пропозицій учасників, в обсязі, що не перевищує 20 відсотків від очікуваної вартості тендера, що оскаржується;

здійснення закупівлі товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб оборони під час дії правового режиму воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях замовниками, визначеними у Законі України "Про оборонні закупівлі";

4) якщо після укладення договору про закупівлю у замовника виникла необхідність у постачанні додаткового обсягу товару у того самого постачальника, якщо в разі зміни постачальника замовник був би вимушений придбати товар з іншими технічними характеристиками, що призвело б до виникнення несумісності, пов`язаної з експлуатацією і технічним обслуговуванням. Закупівля додаткового обсягу товару у того самого постачальника здійснюється протягом трьох років після укладення договору про закупівлю, якщо загальна вартість такого постачання не перевищує 50 відсотків ціни договору про закупівлю;

5) якщо після укладення договору про закупівлю у замовника виникла необхідність у закупівлі додаткових аналогічних робіт чи послуг у того самого учасника. Можливість і умови таких додаткових робіт чи послуг можуть бути передбачені в основному договорі про закупівлю, який укладений за результатами проведення тендера. Закупівля додаткових аналогічних робіт чи послуг у того самого учасника здійснюється протягом трьох років після укладення договору про закупівлю, якщо загальна вартість таких робіт чи послуг не перевищує 50 відсотків ціни основного договору про закупівлю, укладеного за результатами проведення тендера;

6) закупівлі товарів за процедурою відновлення платоспроможності боржника згідно із законодавством;

7) закупівлі юридичних послуг, пов`язаних із захистом прав та інтересів України, у тому числі з метою захисту національної безпеки і оборони, під час врегулювання спорів щодо розгляду в закордонних юрисдикційних органах справ за участю іноземного суб`єкта та України, на підставі рішення Кабінету Міністрів України або рішень Ради національної безпеки і оборони України, введених в дію в порядку, визначеному законом, а також закупівлі товарів, робіт і послуг у разі участі замовника на підставі рішення Кабінету Міністрів України в міжнародних виставкових заходах.

Варто відмітити, що в межах спірних правовідносин відсутні обставини передбачені частиною 2 статті 40 Закону № 922-VIII, а тому відсутні підстави для висновку про наявність правових підстав щодо можливого застосування замовником Державним підприємством «Адміністрація морських портів України» переговорної процедури закупівлі. За таких обставини суд вважає помилковими твердження Управління поліції охорони в Херсонській області в цій частині.

Що ж стосується визначення виду предмету закупівлі слід вказати про наступне.

Наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15.04.2020 №708, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 09.06.2020 за №500/34783 затверджено Порядок визначення предмету закупівлі (далі Порядок №708), який встановлює правила визначення замовником предмета закупівлі відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон) із застосуванням показників цифр основного словника національного класифікатора України ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник», затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 23 грудня 2015 року № 1749 (далі - Єдиний закупівельний словник), а також особливості визначення предмета закупівлі для окремих товарів, робіт і послуг.

Відповідно до пункту 3 Порядку №708 предмет закупівлі товарів і послуг визначається замовником згідно з пунктами 21 і 34 частини першої статті 1 Закону та за показником четвертої цифри Єдиного закупівельного словника.

Наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 23.12.2015 №1749 затверджено Національний класифікатор України ДК 021:2015 та скасування національного класифікатора України ДК 021:2007 (далі Класифікатор).

Згідно із класифікатором за кодом ДК 021:20-4 визначено предмет закупівлі - Охоронні послуги.

Суд відмічає, що позивачем жодним чином необґрунтовано в чому полягає порушення замовником (третьою особою) процедури визначення предмету закупівлі та не відповідності такого предмету Класифікатору.

Отже, підсумовуючи вищевикладене суд погоджується із АМК України, що Управління поліції охорони в Херсонській області жодним чином не обґрунтовано в чому полягають порушення його прав та охоронних інтересів щодо процедури визначення замовником предмету закупівлі та не можливість у зв`язку із чим прийняти участь у відповідній процедурі. Разом з цим, посилання позивача на невірне обрання процедури закупівлі та необхідність застосування ним переговорної процедури не знайшли своє підтвердження під час вирішення спору по суті.

Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Підсумовуючи наведене у своїй сукупності суд зазначає, що спірне рішення в повній мірі відповідає критеріям, які встановлені частиною 2 статті 2 КАС України, що, у свою чергу зумовлює відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Водночас, суд звертає увагу на те, що позовні вимоги позивача обґрунтовані, серед іншого тим, що замовником порушуються вимоги Закони України «Про морські порти України» від 17.05.2012 № 4709-VI, «Про охоронну діяльність» від 22.03.2012 №4616-VI, постанов Кабінету Міністрів України від 19.06.2013 №421 «Про затвердження Порядку визначення переліку окремих особливо важливих об`єктів права державної власності, охорона яких здійснюється виключно державними підприємствами та організаціями», від 11.11.2015 №937 «Про затвердження Переліку об`єктів державної та інших форм власності, охорона нерухомого майна яких здійснюється виключно органами поліції охорони на договірних засадах», від 21.11.2018 №975 «Про затвердження категорій об`єктів державної форми власності та сфер державного регулювання, які підлягають охороні органами поліції охорони на договірних засадах».

У той же час, мотиви та підстави, які викладені позивачем у позовній заяві, у тому числі щодо порушення замовником наведеного законодавства не стосується порядку визначення предмету закупівлі та обрання замовником виду процедури закупівлі.

Варто наголосити, що всі доводи Управління поліції охорони в Херсонській області в цій частині, на переконання суду, можуть оцінюватися при дослідженні рішень замовника щодо допуску/не допуску до участі у процедурі закупівлі певних суб`єктів підприємницької діяльності, про обрання переможця процедури закупівлі та наміру укласти договір тощо та не можуть бути покладені в основу висновку про невірне визначення ним предмету закупівлі або виду процедури закупівлі (в межах даної адміністративної справи).

Таким чином, суд не вбачає підстав для надання їм оцінки та формування висновку про те, що Державним підприємством «Адміністрація морських портів України» невірно визначено предмет закупівлі та вид процедури публічної закупівлі.

Частиною 1 статті 73 КАС України встановлено, що предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно з частиною 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані докази, суд дійшов до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

У відповідності до частини 1 статті 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Згідно із частиною 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Приймаючи до уваги те, що адміністративний позов не підлягає до задоволення, то відсутні підстави для вирішення питання щодо розподілу судових витрат.

Керуючись статтями 2, 72, 73, 77, 139, 143, 243-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову Управління поліції охорони в Херсонській області (73003, м. Херсон, вул. Молодіжна, б. 6, 2) до Антимонопольного комітету України (03035, м. Київ, вул. Митрополита Василя Липківського, б. 45, ) за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» (01135, м. Київ, проспект Перемоги, б. 14, ) про визнання протиправним та скасування рішення відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили в порядку передбаченому ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства та може бути оскаржено в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295-297 КАС України.

Суддя М.А. Бояринцева