Справа № 460/3222/22
Суддя: Н.О. Дорошенко
Дата ухвалення: 2022-02-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
21 лютого 2022 року м. РівнеСправа №460/3222/22
Суддя Рівненського окружного адміністративного суду Н.О. Дорошенко, після одержання позовної заяви:
доРівненської обласної прокуратури
про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,
До Рівненського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 до Рівненської обласної прокуратури, у якому просить визнати протиправною бездіяльність відповідача та стягнути з відповідача на користь позивача середній заробіток за весь час вимушеного прогулу за період з 11.12.2019 по 23.12.2021 в сумі 238731,00 грн.
Пунктами 1- 3 та 6 частини першої статті 171 КАС України визначено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху.
Так, перевіряючи на виконання положень ч.1 ст.171 КАС України даний позов, суддею встановлено, що подана ОСОБА_1 позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.160 - 161 КАС України з огляду на таке.
Відповідно до п.4 ч.5 ст.160 КАС України, в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.
Частиною першою статті 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.
Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (ч.2 ст.5 КАС України).
Аналіз положень пункту 6 частини першої статті 5 КАС України дає підстави для висновку про те, що позовній вимозі про стягнення матеріальної шкоди передує прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини. Адже заподіяння матеріальної шкоди є наслідком протиправності рішення, дії або бездіяльності суб`єкта владних повноважень. Саме тому позовна вимога про стягнення матеріальної шкоди не може бути самостійним предметом спору в адміністративному судочинстві.
Суд зауважує, що середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою (зокрема, компенсацією працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати) у розумінні статті 2 Закону України Про оплату праці, а є спеціальним видом відповідальності роботодавця за порушення трудових прав працівника у вигляді відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.
В позові позивач обґрунтовує протиправність поведінки відповідача щодо затримки розрахунку при його звільненні, при цьому з позовною вимогою про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень позивач до суду не звертався, а лише щодо стягнення коштів.
Таким чином, зміст позовної вимоги не узгоджується з положеннями ст.5 КАС України, а тому слід запропонувати позивачу привести позовні вимоги у відповідність до норм КАС України.
Крім того, відповідно до ч.3 ст.161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
За змістом позовних вимог позивач просить стягнути з відповідача середній заробіток за весь час вимушеного прогулу в сумі 238731,00 грн, що є вимогою майнового характеру.
Згідно з ч.1 ст.4 Законом України Про судовий збір від 08.07.2011 №3674-VI (далі - Закон №3674-VI), судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону №3674-VI встановлено, що розмір судового збору за подання адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою становить 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" від 02.12.2021 №1928-IX встановлено, що розмір прожиткового мінімуму на одну особу для працездатних осіб в розрахунку на місяць станом на 1 січня 2022 року становить 2481,00 грн.
Тобто, зі змісту позовних вимог слідує, що даний позов містить одну вимогу майнового характеру, за яку позивачу слід сплатити судовий збір в сумі 2387,31 грн (238731 х 1%).
Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Керуючись статтями 169, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя
Позовну заяву ОСОБА_1 до Рівненської обласної прокуратури про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу залишити без руху.
Встановити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви тривалістю 10 днів з дня вручення ухвали.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала окремо не оскаржується.

Суддя Н.О. Дорошенко