Справа № 640/483/21
Суддя: Вєкуа Н.Г.
Дата ухвалення: 2022-02-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 лютого 2022 року м. Київ № 640/483/21

Окружний адміністративний суд м. Києва, у складі судді Вєкуа Н.Г, розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовом Акціонерного товариства «Українська залізниця» до Північно-східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування рішення-

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду м. Києва звернулось Акціонерне товариство «Українська залізниця» (03150, м. Київ, вул. Єжи Гедройця, 5, ) з позовом до Північного-східного офісу Держаудитслужби (61022, м. Харків, майдан Свободи, 5, Держпром, 4 під`їзд, 10 поверх ) про визнання протиправним та скасування висновку Північного-східного офісу Держаудитслужби в особі Управління Північного-східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області від 28.12.2020 про результати моніторингу процедури закупівлі - накладки 1Р65, ідентифікатор в електронній системі закупівель № UA-2019-09-18-001654-а.

В обгрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначив, що висновки відповідача щодо виявлених під час моніторингу закупівель порушень у сфері публічних закупівель є необґрунтованими, безпідставними та такими, що суперечать вимогам чинного законодавства, а отже, відповідно, складений на підставі здійснення такого моніторингу Висновок є незаконними та таким, що підлягає скасуванню.

Ухвалою суду від 14 січня 2021 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Відповідач, не погоджуючись із доводами позивача, надав відзив на позовну заяву, в якому вказав на правомірність встановлених під час проведення моніторингу процедури закупівлі порушень вимог Закону України «Про публічні закупівлі», відтак вважає, що підстави для задоволення позовних вимог відсутні.

Розглянувши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив наступне.

Філією «Центр забезпечення виробництва» Акціонерного товариства «Українська залізниця» було оголошено процедуру закупівлі, предметом якої були накладки 1Р65 та опубліковано тендерну документацію, ідентифікатор в електронній системі закупівель Prozorro № UA-2019-09-18-001654-а, у відповідності до вимог Закону України «Про публічні закупівлі».

Північно-східним офісом Держаудитслужби в особі Управління Північно- східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області, на підставі наказу від 18.12.2020 № 67 здійснено моніторинг Процедури закупівлі, за результатами якого складено висновок про результати моніторингу від 28.12.2020 року.

Відповідно до констатуючої частини висновку Держаудитслужи надано наступні висновки:

1) З огляду на норми ч. 4 ст. 10 Закону, оголошення про проведення процедури закупівлі обов`язково оприлюднюється на веб-порталі Уповноваженого органу англійською мовою, що в порушення зазначеної норми не виконано замовником не оприлюднено оголошення про проведення процедури закупі англійською мовою.

2) На підставі порушення ч. 4 ст. 10 Закону, не дотримано вимоги абз. 2 ч. ст. 27 Закону та абз. 2 ч. 1 ст. 28 Закону- замовник повинен був проводити Процедуру закупівлі, оприлюднивши на веб-порталі Уповноваженого органу англійською мовою та проводити розкриття та оцінку тендерних пропозицій на підставі абз. 2 ч. 1 ст. 27 Закону та абз. 2 ч. 1 ст. 28 Закону.

3) На підставі порушення ч. 4 ст. 10 Закону, не дотримано вимоги абз. 2 ч. 1 ст. 10 Закону в частині оприлюднення оголошення про проведення Процедури закупівлі та тендерної документації.

4) Порушено вимоги ч. 1 ст. 23 Закону в частині несвоєчасного надання роз`яснення щодо тендерної документації та внесення змін до неї.

Враховуючи викладене, Держаудитслужба зобов`язала філію «ЦЗВ» AT «Укрзалізниця» здійснити заходи щодо усунення порушення ч. 1 та ч. 4 ст. 10 Закону, ч. 7 ст. 2 Закону, абз. 2 ч. 1 ст. 27 Закону, абз. 2 ч. 1 ст. 28 Закону, ч. 1 ст. 23 Закону, шляхом припинення зобов`язань за договором поставки від 22.11.2019 № ЦЗВ-05-00719-01, укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю «Сота Україна» та філією «ЦЗВ» AT «Укрзалізниця».

Не погоджуючись із доводами складеного висновку, 05.01.2021 позивачем були оприлюднені в електронній системі закупівель заперечення на висновок.

Вважаючи висновки відповідача щодо виявлених порушень необґрунтованими, позивач звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва із даним позовом, при вирішенні якого суд виходить із наступного.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначає Закон України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 № 2939-XII (далі - Закон № 2939-XII).

У відповідності до частини 1 статті 1 Закону № 2939-XII здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Орган державного фінансового контролю у своїй діяльності керується Конституцією України, Бюджетним кодексом України, цим Законом, іншими законодавчими актами, актами Президента України та Кабінету Міністрів України (ч. 2 ст. 1 Закону № 2939-XII).

Статтею 5 Закону № 2939-XII встановлено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

В свою чергу, правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади визначає Закон України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року №922-VIII (далі - Закон №922-VIII), метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Відповідно до пункту 14 частини 1 статті 1 Закону №922-VIII моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Уповноважений орган здійснює регулювання та реалізує державну політику у сфері закупівель у межах повноважень, визначених цим Законом (ч. 1 ст. 7 Закону №922-VIII).

Відповідно до частини 1 статті 8 Закону №922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.

Згідно із частиною 2 статті 22 Закону №922-VIII рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

За правилами визначеними частинами 3-11, 1 статті 8 Закону №922-VIII повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.

Строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

Протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель

Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.

За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.

Замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.

Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

У разі підтвердження органом державного фінансового контролю факту усунення замовником порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, про що цей орган зазначає в електронній системі закупівель протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення замовником відповідної інформації в електронній системі закупівель, службова (посадова) особа замовника та/або уповноважена особа замовника не притягається до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері закупівель з порушень, що були усунуті замовником відповідно до висновку.

У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.

Якщо замовник не усунув визначене у висновку порушення, що призвело до невиконання ним вимог, передбачених цим Законом, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю після закінчення строку на оскарження до суду, визначеного у частині десятій цієї статті, за результатами моніторингу вчиняє дії щодо притягнення до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Номер протоколу зазначається в електронній системі закупівель наступного робочого дня з дня складання протоколу, а також зазначаються дата та номер відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження.

Форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

У поданому адміністративному позові позивач зазначає про те, що за процедурою закупівлі, по якій вже оприлюднено звіт про виконання договору, не може проводитись моніторинг відповідачем, таким чином проведення моніторингу та оприлюднення оскаржуваного висновку є неправомірним.

Суд, проаналізувавши наявні в матеріалах справи докази, не погоджується із такими висновками позивача, з огляду на наступне.

Відповідно до ч.1 ст.1 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі Закон №2939) здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю.

Частиною 1 статті 5 Закону № 2939 визначено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

За результатами процедури закупівлі UA-2019-09-18-001654-а між філією «Центр забезпечення виробництва» акціонерного товариства «Українська залізниця» та ТОВ «СОТА Україна» укладено договір поставки № ЦЗВ-05-00719-01 від 22.11.2019, відповідно до п. 13.7. якого строк дії цього Договору встановлюється з моменту його підписання Сторонами до 31.12.2020 р., а в частині оплати та в разі наявності потреби Замовника, що підтверджено рознарядкою і, у разі необхідності, відповідним повідомленням, направленими на адресу Постачальника, - до повного виконання Сторонами своїх зобов`язань.».

Отже, договір діяв до 31.12.2020 року.

Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року № 922-VIII (в редакції від 22.11.2020, яка діяла 18.12.2020 - на момент прийняття рішення про початок моніторингу закупівлі UA-2019-09-18-001654-а) моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Наказом Управління від 18.12.2020 № 67 прийнято рішення про початок моніторингу процедури закупівлі UA-2019-09-18-001654-а. На виконання вимог ч. З ст. 8 Закону № 922 повідомлення про прийняте рішення про початок моніторингу процедури закупівлі UA-2019-09-18-001654-а було оприлюднено 18.12.2020 року.

Оприлюднення звіту про виконання договору про закупівлю відбулося 04.12.2020 року, тобто після закінчення моніторингу закупівлі UA-2019-09-18-001654-а (23.12.2020) та затвердження висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2019-09-18-001654-а (23.12.2020).

Таким чином, судом встановлено, що моніторинг закупівлі UA-2019-09-18-001654-а було проведено протягом дії договору, що відповідає вимогам абз. 2 ч. 1 ст. 8 Закону № 922.

Щодо виявлених порушень ч.4 ст. 10 Закону, яке в подальшому потягнуло порушення ч.1 ст. 27 Закону, абз. 2 ч.1 ст. 28 Закону, суд зазначає наступне.

Так, за результатами проведеного моніторингу закупівлі UA-2019-09-18-001654-а, відповідачем було встановлено не виконання частини четвертої статті 10 Закону, а саме: оголошення про проведення процедури закупівлі обов`язково додатково оприлюднюються на веб-порталі Уповноваженого органу англійською мовою, що в порушення зазначеної норми не виконано замовником.

В свою чергу, не виконання позивачем частини четвертої статті 10 Закону було допущено внаслідок здійснення поділу предмета закупівлі на частини, з метою уникнення застосування цього Закону.

Відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 1 Закону предмет закупівлі - товари, роботи чи послуги, що закуповуються замовником у межах єдиної процедури закупівлі, щодо яких учасникам дозволяється подавати тендерні пропозиції або пропозиції на переговорах (у разі застосування переговорної процедури закупівлі). Предмет закупівлі визначається замовником у порядку, встановленому Уповноваженим органом.

На момент оголошення публічної закупівлі UA-2019-09-18-001654-а діяв Порядок визначення предмета закупівлі, затверджений наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 17.03.2016 № 454 (в редакції від 13.09.2019).

Згідно з п. 1 Порядку предмет закупівлі товарів і послуг визначається замовником згідно з пунктами 17 і 32 частини першої статті 1 Закону та на основі Державного класифікатора продукції та послуг ДК 016:2010, затвердженого наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 11 жовтня 2010 року № 457, за показником п`ятого знака із зазначенням у дужках предмета закупівлі відповідно до показників третьої п`ятої цифр основного словника національного класифікатора України ДК 021:2015 Єдиний закупівельний словник, затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 23 грудня 2015 року № 1749, а також конкретної назви товару чи послуги.

Судом встановлено, що в ході проведення моніторингу публічної закупівлі UA-2019-09-18-001654-а Замовником, в один день - 18.09.2019, за одним предметом закупівлі «ДК 021:2015:34940000-8: Залізничне обладнання. Накладки 1Р65» було оголошено три процедури закупівель відкритих торгів:

- ID номер закупівлі: UA-2019-09-18-001654-а, ДК 021:2015: Залізничне обладнання. Накладки 1Р65, очікувана вартість - 3 525 720, 00 грн. За результатами процедури з ТОВ «СОТА УКРАЇНА» укладено договір від 22.11.2019 № ЦЗВ-05-00719-01 на суму 3 520 800 грн (з ПДВ);

- ID номер закупівлі: UA-2019-09-24-002679-b, ДК 021:2015:34940000-8: Залізничне обладнання. Накладки 1Р65, очікувана вартість - 3 525 720, 00 грн. За результатами процедури з ТОВ «СОТА УКРАЇНА» укладено договір від 22.11.2019 № ЦЗВ-05-00619-01 на суму 3 520 800s 00 грн (з ПДВ);

- ID номер закупівлі: UA-2019-09-18-002683-Ь, ДК 021:2015:34940000-8: Залізничне обладнання. Накладки 1Р65, очікувана вартість - 3 525 720, 00 грн. За результатами процедури з ТОВ «СОТА УКРАЇНА» укладено договір від 22.11,2019 № ЦЗВ-05-00519-01 на суму 3 520 800, 00 грн (з ПДВ).

Таким чином було встановлено, що позивачем поділено предмет закупівлі за ДК 021:2015:34630000-2 на 3 частини - окремі процедури закупівель.

Відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 1 Закону предмет закупівлі - товари, роботи чи послуги, що закуповуються замовником у межах єдиної процедури закупівлі, щодо яких учасникам дозволяється подавати тендерні пропозиції або пропозиції на переговорах (у разі застосування переговорної процедури закупівлі).

Суд звертає увагу, що відповідно до ч. 7 ст. 2 Закону замовник не має права ділити предмет закупівлі на частини, з метою уникнення проведення процедури відкритих торгів або застосування цього Закону.

Отже, вищевказані дії позивача, що полягають у поділі предмета закупівлі за ДК 021:2015:34940000-8 на частини та не забезпеченні придбання предмету закупівлі в межах єдиної процедури закупівлі, призвели до порушення вимоги ч. 7 ст. 2 Закону.

Також, аналогічних висновків дійшли суди у справах № 160/4347/19 від 16.07.2019, № 160/3870/19 від 17.07.2019.

Суд не приймає до уваги твердження позивача про те, що Законом не заборонено проводити закупівлі одного і того ж предмета закупівлі за різними процедурами закупівлі, якщо річним планом орієнтована сума закупівлі не перевищує 133 тис. євро.

Так, згідно з п. 20 ч. 1 ст. 1 Закону публічна закупівля - придбання замовником товарів, робіт і послуг у порядку, встановленому цим Законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 Закону умови, порядок та процедури закупівель товарів, робіт і послуг регулюються виключно цим Законом та/або Законом України "Про особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони", крім випадків, передбачених цим Законом, і не можуть встановлюватися або змінюватися іншими законами України, крім законів, що містять виключно норми щодо внесення змін до цього Закону та/або до Закону України "Про особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони".

В свою чергу, п. 18 ч. 1 ст. 1 Закону чітко визначено, що предмет закупівлі - товари, роботи чи послуги, що закуповуються замовником у межах єдиної процедури закупівлі, щодо яких учасникам дозволяється подавати тендерні пропозиції або пропозиції на переговорах (у разі застосування переговорної процедури закупівлі).

Разом з цим, відповідно до ч. 7 ст. 2 Закону замовник не має права ділити предмет закупівлі на частини з метою уникнення проведення процедури відкритих торгів або застосування цього Закону.

Отже, вказані вище твердження позивача не відповідають приписам п. 18 ч. 1 ст. 1, ч. 2, 7 ст. 2 Закону.

Внаслідок допущеного позивачем порушення частини сьомої статті 2 Закону (здійснено поділ предмета закупівлі), Замовником не було виконано вимоги частини четвертої статті 10 Закону щодо оприлюднення оголошення про проведення процедури закупівлі англійською мовою, про що відображено в оскаржуваному висновку.

Відповідно до ч. 4 ст. 10 Закону оголошення про проведення процедури закупівлі у строки, встановлені у частині першій цієї статті, обов`язково додатково оприлюднюються на веб-порталі Уповноваженого органу англійською мовою, якщо очікувана вартість закупівлі перевищує суму, еквівалентну: для товарів і послуг - 133 тисячам євро; для робіт -5150 тисячам євро.

Курс євро визначається згідно з офіційним курсом Національного банку України, встановленим на день надання для оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу оголошення про проведення процедури закупівлі.

Інформація щодо публічних закупівель UA-2019-09-18-001654-а (очікувана вартість - 3 525 7.20, 00 грн.) UA-2019-09-24-002679-b (очікувана вартість -3 525 720, 00 грн.) UA-2019-09-18-002683-Ь, (очікувана вартість - 3 525 720, 00 грн.) свідчить про те, що сукупна вартість предмету закупівлі ДК 021:2015:34940000-8 складає 10 577 160, 00 грн, що еквівалентно 387 365, 70 евро (згідно даних офіційного сайту Національного банку України (https://bank.gov.ua), станом на 18.09.2019 офіційний курс євро становив 2730,536 грн.

Таким чином, очікувана вартість предмету закупівлі ДК 021:2015:34940000-8, яка у відповідності до п. 18 ч. 1 ст. 1, ч. 7 ст. 2 Закону мала б закуповуватися Замовником у межах єдиної процедури закупівлі, складає 387 365, 70 євро, що перевищує суму, визначену ч. 4 ст. 16 Закону (133 тисячі євро).

Враховуючи зазначене, а також факт порушення позивачем ч. 7 ст. 2 Закону щодо придбання в рамках єдиної процедури закупівлі предмету закупівлі за ДК 021:2015:34940000-8, суд вважає доведеним порушено позивачем вимоги ч. 4 ст. 10 Закону, в зв`язку із чим висновок відповідача в цій частині є законодавчо обґрунтованим.

Крім цього, внаслідок допущеного позивачем порушення частини сьомої статті 1 Закону (здійснено поділ предмета закупівлі), крім виявленого не виконання вимоги частини четвертої статті 10 Закону, також не було дотримано вимоги абзацу 2 частини першої статті 28 Закону, а саме: у разі, якщо оголошення про проведення процедури закупівлі оприлюднюється відповідно до норм частини четвертої статті 10 цього Закону, проводиться оцінка лише тих тендерних пропозицій, що не були відхилені згідно з цим Законом».

Відповідно до абзацу 2 частини першої статті 28 Закону у разі, якщо оголошення про проведення процедури закупівлі оприлюднюється відповідно до норм частини четвертої статті 10 цього Закону, проводиться оцінка лише тих тендерних пропозицій, що не були відхилені згідно з цим Законом».

Враховуючи, що оголошення про проведення процедури закупівлі мало б оприлюднюватися відповідно до положень частини четвертої статті 10 Закону, про що належно відображено у висновку, Замовником не було дотримано вимоги абз. 2 ч. 1 ст. 28 Закону.

Відповідно до змісту оскаржуваного висновку, відповідачем встановлено, що замовник на звернення учасників про надання роз`яснень щодо тендерної документації, які оприлюднені в електронній системі закупівель 20.09.2019 та 23.09.2019, оприлюднив роз`яснення 08.10.2019 з перевищенням терміну (три робочі дні), чим порушив вимоги частини першої статті 23 Закону в частині несвоєчасного надання роз`яснення щодо тендерної документації та внесення змін до неї.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає вказаний висновок обґрунтованим, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 23 Закону фізична/юридична особа має право не пізніше ніж за 10 днів до закінчення строку подання тендерної пропозиції , звернутися через електронну систему закупівель до замовника за роз`ясненнями щодо тендерної документації та/або звернутися до замовника з вимогою щодо усунення порушення під час проведення процедури закупівлі. Усі звернення за роз`ясненнями та звернення щодо усунення порушення автоматично оприлюднюються в електронній системі закупівель без ідентифікації особи, яка звернулася до замовника. Замовник повинен протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення, надати роз`яснення на звернення та оприлюднити його на веб-порталі Уповноваженого органу, відповідно до статті 10 цього Закону.

Проте, як встановлено судом, в порушення вимог ч. 1 ст. 23 Закону позивач на звернення часників, які оприлюднені в електронній системі закупівель 20.09.2019 та 3.09.2019, оприлюднив роз`яснення 08.10.2019 з перевищенням терміну (три робочі ні), що підтверджується відомостями веб-порталу Уповноваженого органу з питань закупівель та відображено у Висновку.

Суд звертає увагу, що позивач погоджується із тим, що ним була надана відповідь пізніше встановленого строку, що фактично свідчить про визнання останнім порушення вимог ч. 1 ст. 23 Закону.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно положень частин 1 та 2 статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до положень статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Згідно з вимогами статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, суд приходить до висновку, що адміністративний позов не підлягає задоволенню.

В зв`язку із відмовою у задоволенні позову, судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись статтями 2, 6, 72-77, 90,241-246, 251 Кодексу адміністративного судочинства України суд -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову Акціонерного товариства «Українська залізниця» (03150, м. Київ, вул. Єжи Гедройця, 5, ) відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили в порядку передбаченому ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства та може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295-297 КАС України, шляхом подання через суд першої інстанції апеляційної скарги.

Суддя Н.Г. Вєкуа