Справа № 640/520/21
Суддя: Вєкуа Н.Г.
Дата ухвалення: 2022-02-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 лютого 2022 року м. Київ № 640/520/21

Окружний адміністративний суд м. Києва, у складі судді Вєкуа Н.Г, розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовом Акціонерного товариства «Українська залізниця» до Східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування рішення-

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду м. Києва звернулось Акціонерне товариство «Українська залізниця» (03150, м. Київ, вул. Єжи Гедройця, 5, ) з позовом до Східного офісу Держаудитслужби (79007, м. Львів, вул. Костюшка, 8, ) про визнання протиправним та скасування висновку Східного офісу Держаудитслужби від 24.12.2020 про результати моніторингу закупівлі колодки фосфористі для електропоїздів типу Ф, ідентифікатор в електронній системі закупівель № UA-2020-02-04-000613-b.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначив, що що висновки відповідача щодо виявлених під час моніторингу закупівель порушень у сфері публічних закупівель є необґрунтованими, безпідставними та такими, що суперечать вимогам чинного законодавства, а отже, відповідно, складений на підставі здійснення такого моніторингу Висновок є незаконними та таким, що підлягає скасуванню.

Ухвалою суду від 14 січня 2021 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Відповідач, не погоджуючись із доводами позивача, надав відзив на позовну заяву, в якому вказав на правомірність встановлених під час проведення моніторингу процедури закупівлі порушень вимог Закону України «Про публічні закупівлі», зокрема невнесення інформації про умови надання забезпечення тендерних пропозицій та невідповідність тендерної пропозиції ТОВ «БЗ «ТРІБО» тендерній документації (додатку 4), відтак вважає, що підстави для задоволення позовних вимог відсутні.

Розглянувши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив наступне.

Філією «Центр забезпечення виробництва» Акціонерного товариства «Українська залізниця» було оголошено про проведення процедури закупівлі, предметом яко є колодки фосфористі для електропоїздів типу Ф та опубліковано відповідну тендерну документацію, ідентифікатор в електронній системі закупівель Prozorro № UA-2020-02-04-000613-b.

Східним офісом Держаудитслужби, на підставі наказу від 01.12.2020 № 239 , було здійснено моніторинг Процедури закупівлі, за результатами якого складено висновок про результати моніторингу закупівлі, оприлюднений у електронній системі закупівель 24.12.2020 року.

Відповідно до констатуючої частини висновку Держаудитслужби зазначено, що:

1) Порушено вимоги абз. 8 ч. 2 ст. 21 Закону - Замовник в оголошенні про проведення відкритих торгів не вніс інформацію про умови надання забезпечення тендерних пропозицій, а лише зазначив його розмір та вид.

2) порушено вимоги ч. 1 ст. 30 Закону, а саме тендерна пропозиція Товариства з обмеженою відповідальністю «Білоцерківський Завод Трібо» не відповідає вимогам Додатку № 4 тендерної документації філії «ЦЗВ» AT «Укрзалізниця».

Враховуючи викладене, Держаудитслужба зобов`язала філію «ЦЗВ» AT «Укрзалізниця» здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законом порядку, зокрема шляхом розірвання укладеного договору поставки між філією «ЦЗВ» AT «Укрзалізниця» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Трейд Технолоджі Груп»» від 20.05.2020 № ЦЗВ-01-03120-01 та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель у сфері публічних закупівель, викладених у Висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Не погоджуючись із твердженнями, викладеними у висновку, керуючись положеннями абзацу другого ч. 8 ст. 7 Закону України «Про публічні закупівлі», 30.12.2020 філією «ЦЗВ» AT «Укрзалізниця» було оприлюднено через електронну систему закупівель заперечення на висновок.

Вважаючи висновки відповідача щодо виявлених порушень необґрунтованими, позивач звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва із даним позовом, при вирішенні якого суд виходить із наступного.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначає Закон України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 № 2939-XII (далі - Закон № 2939-XII).

У відповідності до частини 1 статті 1 Закону № 2939-XII здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Орган державного фінансового контролю у своїй діяльності керується Конституцією України, Бюджетним кодексом України, цим Законом, іншими законодавчими актами, актами Президента України та Кабінету Міністрів України (ч. 2 ст. 1 Закону № 2939-XII).

Статтею 5 Закону № 2939-XII встановлено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

В свою чергу, правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади визначає Закон України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року №922-VIII (далі - Закон №922-VIII), метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Відповідно до пункту 14 частини 1 статті 1 Закону №922-VIII моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Уповноважений орган здійснює регулювання та реалізує державну політику у сфері закупівель у межах повноважень, визначених цим Законом (ч. 1 ст. 7 Закону №922-VIII).

Відповідно до частини 1 статті 8 Закону №922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.

Згідно із частиною 2 статті 22 Закону №922-VIII рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

За правилами визначеними частинами 3-11, 1 статті 8 Закону №922-VIII повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.

Строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

Протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель

Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.

За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.

Замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.

Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

У разі підтвердження органом державного фінансового контролю факту усунення замовником порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, про що цей орган зазначає в електронній системі закупівель протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення замовником відповідної інформації в електронній системі закупівель, службова (посадова) особа замовника та/або уповноважена особа замовника не притягається до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері закупівель з порушень, що були усунуті замовником відповідно до висновку.

У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.

Якщо замовник не усунув визначене у висновку порушення, що призвело до невиконання ним вимог, передбачених цим Законом, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю після закінчення строку на оскарження до суду, визначеного у частині десятій цієї статті, за результатами моніторингу вчиняє дії щодо притягнення до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Номер протоколу зазначається в електронній системі закупівель наступного робочого дня з дня складання протоколу, а також зазначаються дата та номер відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження.

Форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Відповідачем у Висновку зазначається про виявлення порушень вимог абз. 8 та ч. 2 ст. 21 Закону, а саме опубліковане оголошення про проведення відкритих торгів не містить інформації про умови надання забезпечення тендерних пропозицій.

Суд, проаналізувавши наявні в матеріалах справи докази, не погоджується із таким твердженням відповідача з огляду на наступне.

Згідно з Постановою Кабінету Міністрів України «Про порядок функціонування електронної системи закупівель та проведення авторизації електронних майданчиків» від 24.02.2016 № 166 (далі - Постанова від 24.02.2016 № 166) адміністратор системи юридична особа, визначена Мінекономрозвитку (Уповноваженим органом) відповідальною за забезпечення функціонування та наповнення веб-порталу.

Наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства «Про веб-порталу Уповноваженого органу з питань закупівель» від 07.04 2020 № 648 (зі змінами) веб-порталом Уповноваженого органу у складі системи визначено інформаційно-телекомунікаційну систему «Prozorro» за адресою в мережі інтернет: www.prozorro.gov.ua, а відповідальним за забезпечення функціонування та наповнення веб-порталу - ДП «ПРОЗОРРО».

Згідно з абз. 7 п. 2 Постанови від 24.02.2016 № 166 користувач учасник, постачальник товарів, надавач послуг, виконавець робіт, замовник, орган оскарження, органи, які уповноважені здійснювати контроль у сфері закупівель, і Казначейство та його територіальні органи в межах своїх повноважень та інші заінтересовані особи.

Таким чином, оскільки відповідальним за забезпечення функціонування та наповнення веб-порталу є ДП «ПРОЗОРРО», щодо технічних питань, у тому числі пов`язаних з реалізацією в системі вимог законодавства у сфері публічних закупівель, користувачам системи необхідно звертатись до зазначеного підприємства, як адміністратора системи.

При цьому, виходячи зі змісту п. 21 Постанови від 24.02.2016 № 166, передбачено, що оператор, зокрема, повинен забезпечувати усім користувачам на безоплатній основі інформаційну підтримку, рівний доступ до інформації про закупівлі, можливість вчинення усіх необхідних дій для проведення процедури закупівлі та виконання інших вимог, встановлених у Законі та безперебійний обмін інформацією з веб-порталом Уповноваженого органу.

Разом з тим, згідно з п. 4 Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі, затвердженим наказом Міністерством розвитку економіки, та сільського господарства України від 11.06.2020 № 1082 замовник/учасник для отримання доступу до автоматизованого робочого місця безоплатно проходить реєстрацію на авторизованому електронному майданчику шляхом здійснення одного зі способів ідентифікації/авторизації відповідно до порядку, установленого Кабінетом Міністрів України.

Крім того, п. 6 Порядку розміщення інформації встановлено, що у разі технічного збою під час унесення та/або заповнення інформації через автоматизоване робоче місце, що призводить до того, що інформація не розміщується або не оприлюднюється на веб-порталі чи в електронній системі закупівель замовник/ЦЗО/учасник/постачальник отримує технічну підтримку на авторизованому електронному майданчику, на якому здійснюється внесення та заповнення інформації документів, а орган оскарження та органи державного фінансового контролю - від адміністратора.

Відповідно до п. 11 ч. 1 ст. 9 Закону форми документів у сфері публічних закупівель затверджені наказом Міністерством розвитку економіки, та сільського господарства України від 11.06.2020 № 1082.

Згідно з п. 12 Порядку розміщення інформації яким встановлено, що під час розміщення в електронній системі закупівель інформації про предмет закупівлі в окремих полях зазначається інформація щодо назви предмета закупівлі (у разі визначення предмета закупівлі - послуга з виконання науково-технічних робіт, у цьому електронному полі зазначається конкретна назва науково-технічної роботи); коду предмета закупівлі відповідно до класифікаторів або назва згідно з ДСТУ, державних або галузевих будівельних норм, які передбачені для визначення предмета закупівлі відповідно до Порядку визначення предмета закупівлі, затвердженого Уповноваженим органом, та їх назви.

Відповідно до Порядку розміщення інформації не передбачено заповнення форми оголошення про проведення відкритих торгів щодо інформації про умови надання забезпечення тендерних пропозицій.

Суд звертає увагу, що при формуванні повідомлення замовник позбавлений можливості вносити (змінювати, видаляти) будь-які дані до даного повідомлення, оскільки електронна система закупівель це інформаційно-телекомунікаційна система, що забезпечує проведення процедур закупівель, створення, розміщення, оприлюднені інформацією і документами в електронному вигляді, до складу якої входить портал Уповноваженого органу, авторизовані електронні майданчики, між якими забезпечено автоматичний обмін інформацією та документами.

Таким чином, вносити інформацію про умови надання забезпечення тендерних пропозицій та мову неможливо у зв`язку з тим, що відповідні звіти/форми формуються автоматично на веб-порталі Уповноваженого органу питань закупівель.

Відповідно до листа ДП «ПРОЗОРРО» від 06.10.2020 року, на яке посилається у відзиві відповідач, зазначено, що повноцінна реалізація поля, що містить інформацію про мову, якою мають готуватись тендерні пропозиції в електронній системі закупівель відсутня, у зв`язку із відсутністю реалізації відповідного технічного функціоналу інформаційно-телекомунікаційної системи «ПРОЗОРРО».

Суд зауважує, що технічні аспекти роботи електронної системи закупівель, які виникли не з вини позивача, не можуть бути безумовною підставою для притягнення останнього до відповідальності внаслідок порушення вимог законодавства про публічні закупівлі.

Таким чином, внаслідок певних технічних проблем функціонування електронної системи «Prozorro», а саме відсутність необхідних полів для заповнення, позивач фактично був позбавлений можливості належним чином заповнити форми про мову та про умови надання забезпечення тендерних пропозицій.

Згідно п. 13 ч. 2 ст. 22 Закону у тендерній документації зазначаються такі відомості, а саме мова (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції.

Для учасників, які зацікавлені в прийнятті участі за Процедурою закупівлі в тендерній документації було визначено, на якій мові повинні готуватись тендерні пропозиції, а також обрано вид процедури закупівлі - «Відкриті торги з публікацією англійською мовою», визначено кінцевий строк подання тендерних пропозицій - не раніше ніж 30 календарних днів з дня оприлюднення оголошення про проведення процедури закупівлі та тендерної документації.

В зв`язку вищенаведеним, суд вважає доводи відповідача про порушення позивачем вимог абз.8 ч.2 ст. 21 Закону необґрунтованим.

Окрім того, на думку відповідача філія «ЦЗВ» АТ «Укрзалізниця» повинна була відхилити тендерну пропозицію ТОВ «БЗ « Трібо», у зв`язку з тим, що тендерна пропозиції не відповідала умовам тендерної документації, а саме ТОВ «БЗ «Трібо» у своїй тендерній пропозиції надала дані на товар у формі таблиці, де зазначила, що продукція виготовлена не раніше 01.12.2019, що не відповідає вимогам Додатку № 4 тендерної документації, оскільки зазначені дані не містять інформації про дату виготовлення продукції (не зазначена конкретна дата виробництва товару) На підставі того, шо Замовник не відхилив тендерну пропозицію ТОВ «БЗ «Трібо», відповідач зазначає про порушення вимог ч. 1 ст. 31 Закону, відповідно до якої замовник відміняє тоги в разі допущення до оцінки менше двох тендерних пропозицій.

Суд, дослідивши наявні матеріали справи, вважає вказані твердження відповідача, відображені в оскаржуваному висновку, необґрунтованими та зазначає наступне.

Умовами Тендерної документації було встановлено вимогу для учасників надати інформацію згідно з Додатком № 4 «Дані на товар», у відповідності до інструкції щодо заповнення таблиці.

Згідно із вказаною інструкцією щодо заповнення таблиці, у колонці 5 вказується точна дата (не раніше 01.12.2019р.) виготовлення продукції або дата, не раніше якої виготовлена продукція, із зазначенням місяця та року, або період виготовлення продукції.

ТОВ «БЗ «Трібо» у своїй тендерній пропозиції зазначила дату виготовлення товару «не раніше 01.12.2019 року», що відповідає вимогам тендерної документації.

Вимоги до технічних та якісних характеристик предмету закупівлі тендерної документації стосується зазначення даних у таблиці Додатку № 4 до тендерної документації, які внесені до договору постачання продукції, з учасником, який визнано переможцем торгів. Таким чином, учасником в тендерній пропозиції у колонці 5 таблиці щодо дати виготовлення продукції зазначається в межах терміну її зберігання.

Судом встановлено, що ТОВ «БЗ «Трібо» у складі тендерної пропозиції надано документ «Дані на товар», де у колонці 9 та 10 документу зазначено гарантійні строки. Відповідно колонки 9 документу «Дані на товар» ТОВ «БЗ «Трібо» визначив, що експлуатація продукції не менше 2 років від дати отримання продукції кінцевим споживачем, а у колонці 10 зберігання 3 роки від дня виготовлення продукції.

Відповідно до інструкції щодо заповнення таблиці «Дані на товар» (Додаток № 4 до тендерної документації), ТОВ «БЗ «Трібо» виконало умови тендерної документації щодо вірного заповнення та зазначення інформації стосовно дати виготовлення продукції відповідно до гарантійних строків.

Як зазначив позивач, продукція, яка пропонується до постачання, виготовляється після проведення випробувань, на підставі яких складені документи про відповідність продукції. Продукція, яку пропонує до постачання ТОВ «БЗ «Трібо» виготовляється серійно, у зв`язку з цим учасник торгів (постачальник за договором) не має змоги вказати точну дату виготовлення продукції, яка буде виготовлятись в майбутньому та буде постачатись зі складу виробника.

Таким чином, на думку суду, тендерна пропозиція ТОВ «БЗ «Трібо» відповідає умовам тендерної документації філії «ЦЗВ» AT «Укрзалізниця» в частині зазначення дати виготовлення продукції , відповідно до Додатку № 4 тендерної документації, у зв`язку з чим у позивача були відсутні правові підстави для відхилення тендерної пропозиції учасника, посилаючись на відсутність дати виробництва у колонці 5 Додатку № 4 до тендерної документації.

Відтак, встановлені відповідачем порушення в цій частині проведення процедури закупівлі, суд також вважає необґрунтованими.

Отже, висновок Державної аудиторської служби України про результати моніторингу закупівлі за процедурою колодки фосфористі для електропоїздів типу Ф, ідентифікатор в електронній системі закупівель № UA-2020-02-04-000613-b є протиправним та підлягає скасуванню.

Ухвалюючи дане судове рішення, суд також керується статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практикою Європейського суду з прав людини (рішення Серявін та інші проти України) та Висновком №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів (п.41) щодо якості судових рішень.

Як зазначено в пункті 58 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України», суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 2 статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Вимогами статті 76 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

На думку Окружного адміністративного суду міста Києва, відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, покладений на нього обов`язок доказування не виконано та не доведено правомірність та обґрунтованість оскаржуваного рішення з урахуванням вимог, встановлених частиною 2 статті 19 Конституції України та частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, які містяться в матеріалах справи, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення позову.

Частиною першою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 2, 6, 72-77, 90, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов Акціонерного товариства «Українська залізниця» (03150, м. Київ, вул. Єжи Гедройця, 5, ) задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати висновок Східного офісу Держаудитслужби від 24.12.2020 про результати моніторингу закупівлі колодки фосфористі для електропоїздів типу Ф, ідентифікатор в електронній системі закупівель № UA-2020-02-04-000613-b.

3. Стягнути на користь Акціонерного товариства «Українська залізниця» (03150, м. Київ, вул. Єжи Гедройця, 5, ) сплачений судовий збір у розмірі 2270,00 (дві тисячі двісті сімдесят грн 00 коп) за рахунок бюджетних асигнувань Східного офісу Держаудитслужби (79007, м. Львів, вул. Костюшка, 8, ).

Рішення набирає законної сили в порядку передбаченому ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства та може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295-297 КАС України, шляхом подання через суд першої інстанції апеляційної скарги.

Суддя Н.Г. Вєкуа