Справа № 540/8324/21
Суддя: Кисильова О.Й.
Дата ухвалення: 2022-02-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 лютого 2022 р.м. ХерсонСправа № 540/8324/21
Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Кисильової О.Й.,

розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Финтрейд" до Митниці в Херсонській області, Автономній Республіці Крим і м. Севастополі про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів,

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Финтрейд" (далі-позивач) звернулося до суду із адміністративним позовом до Митниці в Херсонській області, Автономній Республіці Крим і м. Севастополі (далі - відповідач), в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення від 08.12.2021 № UA508040/2021/000272/2 про коригування митної вартості товарів.

Ухвалою від 22.12.2021 у справі відкрите спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що між ТОВ "Торговий дім "Финтрейд" та підприємством-нерезидентом "SHREE NILKANTH POLYTEX", Індія укладений зовнішньоекономічний контракт № 5 від 05.03.2021 на постачання товарів (мішків поліпропіленових) та митну територію України на умовах поставки та оплати, викладених в додатках до контракту, за умовами п. 2.1, п. 2.5 Контракту. На виконання вищезазначеного контракту № 5 та додатку № 13 від 01.11.2021 позивачем у грудні 2021 року було імпортовано на митну територію України товари: мішки пропіленові в асортименті в кількості 610000 штук. 08.12.2021 ТОВ "Торговий дім "Финтрейд" подало до Митниці в Херсонській області, Автономній республіці Крим і м. Севастополі електронну вантажну митну декларацію № UA508040/2021/009551, якою позивачем задекларовано за основним методом визначення вартості імпортовані від нерезидента "SHREE NILKANTH POLYTEX" (Індія) товари, а саме: мішки полотняного переплетення з стрічкових поліпропіленових ниток, молочно-білого кольору 610000 штук за договірною вартістю 57583,87 доларів США на умовах поставки CIF порт Південний. Разом з митною декларацією позивач надав весь перелік документів, який підтверджує заявлену митну вартість, але 08.12.2021 митним органом прийняте рішення № UA508040/2021/000272/2 про коригування митної вартості товарів. Таким чином, оскаржуваним рішенням позивачу збільшено митні платежі на суму 102 792,89 грн., у тому числі з ввізного мита на 16 579,50 грн. та з податку на додану вартість на 86 213,39 грн. Позивач вважає спірне рішення протиправним, оскільки витребування відповідачем додаткових документів можливе лише у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. При цьому, сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відтак, наведені приписи зобов`язують митницю зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності. Позивач відмічає, що ним надані всі документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника. Митний орган має право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. На підтвердження вартості перевезення позивачем надані всі наявні у нього документи, що підтверджують митну вартість товару. Посилаючись на викладене, просить задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

20.01.2022 відповідач надіслав до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив про необґрунтованість позовних вимог та відмову у задоволенні позову, з огляду на наступне. 08.12.2021 ТОВ "Торговий дім "Финтрейд" подано до Митниці в Херсонській області, Автономній республіці Крим і м. Севастополі електронну ВМД № UA508040/2021/009551, якою позивачем задекларовано за основним методом визначення вартості товари, а саме: мішки полотняного переплетення з стрічкових поліпропіленових ниток, молочно-білого кольору. За результатами аналізу рівня заявленої митної вартості товару з рівнем митної вартості ідентичних та подібних товарів, інформація про які наявна в ПІК "ЄАІС ДФС" була виявлена невідповідність заявленого рівня митної вартості до інформації, яка є в розпорядженні митниці. Спрацювала автоматизована система аналізу та управління ризиками (АСАУР) із формою контролю стосовно перевірки правильності визначення митної вартості задекларованих товарів. Так, під час проведення контролю правильності визначення митної вартості товару було детально вивчено договір купівлі-продажу та інші документи подані декларантом для здійснення митного оформлення та встановлені розбіжності. Декларант за власним бажанням може подати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості. У відповідь на запит позивачем додатково надано: декларацію країни-відправника № 5756654 від 01.11.2021, страховий сертифікат С000150460 від 19.11.2021, прайс-фірми виробника "SHREE NILKANTH POLYTEX" (Індія) від 01.11.2021. Натомість, позивачем не надано: платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; банківський платіжний документ, що стосується оцінюваного товару, висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями. Отже, враховуючи викладене та на підставі проведеної консультації, митну вартість товару скориговано та визначено за резервним методом відповідно до статті 64 МК України на підставі інформації, наявної у митного органу стосовно раніше визнаних митних вартостей: МД №UA500020/2021/217089 від 23.10.2021, № UA508040/2021/008519 від 02.11.2021 та №UA901020/2021/004532 від 02.12.2021, а саме: 2,55 дол. США кг (числове значення митної вартості товару становить 28 529,00 * 2,55 = 72 748,95 дол. США). На підставі викладеного, просить відмовити у задоволенні позовних вимог повністю.

19.01.2022 від позивача надійшла відповідь на відзив, у якій зазначено, що позиція відповідача, викладе на у відзиві на позовну заяву, безпідставна та необґрунтована. Просить задовольнити позовні вимоги.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Таким чином, суд розглядає справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши надані сторонами докази, суд встановив наступне.

05.03.2021 між ТОВ "Торговий дім "Финтрейд" та підприємством-нерезидентом "SHREE NILKANTH POLYTEX", Індія укладений зовнішньоекономічний контракт № 5 на пос тачання товарів (мішків поліпропіленових) та митну територію України на умовах поста вки та оплати, викладених в додатках до контракту, за умовами, визначеними п. 2.1, п. 2.5 Контракту. Поставка продукції здійснюється на умовах поставки FOB Мундра, Індія.

На виконання вищезазначеного контракту ТОВ "Торговий Дім "Финтрейд" у грудні 2021 року було імпортовано на митну територію України товари - мішки пропіленові в асортименті в кількості 610000 штук.

08.12.2021 позивач подав для митного оформлення електронну ва нтажну митну декларацію №UA508040/2021/009551, якою позивачем задекларовано за основним методом визначення вартості імпортовані від нерезидента "SHREE NILKANTH POLYTEX" (Індія).

Разом з митною декларацією ТОВ "Торговий дім "Финтрейд" надав весь перелік документів, який підтверджує заявлену митну вар тість, а саме: зовнішньоекономічний контракт № 5 від 05.03. 2021 з додатковою угодою № 1 від 01.11.2021 та додатком № 13 від 01.11.2021, інвойс від 01.11.2021 за № SNP/046/2021-22, пакувальний лист до інвойсу 01.11.2021 за № SNP/046/2021-22, сертифікат страхування імпортованих товарів №С000150460 від 12.11.2021, сертифікат походження товарів №GCCI/2021/016/0538528А/00514361.

За результатами опрацювання поданої позивачем вантажної митної декларації, відповідачем сформовано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні № UA508040/2021/000403 та прийнято оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів № UA508040/2021/000272/2 від 08.12.2021 у бік збільшення за резервним методом визначення митної вартості товарів, яким збільшено митну вартість імпортованих позивачем товарів з 55 583,87 доларів США до 72 748,95 доларів США, що призвело до збільшення платежів з ввізного мита на 16 579,50 грн. та з податку на додану вартість до оплати на 86 213,39 грн.

У зв`язку із встановленням розбіжностей у поданих до митного оформлення документах, митний орган згідно п. 3 ст. 53, ч. 5 ст. 54 МК України витребував додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості.

На виконання вимог митного органу позивач додат ково надав: декларацію країни-відправника № 5756654, страховий сертифікат С000150460 від 19.11.2021, прайс фірми виробника "SHREE NILKANTH POLYTEX" (Індія) від 01.11.2021.

08.12.2021 Митниця в Херсонській області, АРК і м. Севастополі прийняла рішення про коригування митної вартості товарів № UA508040/2021/000272/2.

Позивач вважає спірне рішення протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Надаючи оцінку позиціям сторін, суд враховує наступні обставини та положення законодавства.

Статтею 49 МК України визначено, що митна вартість товарів - це вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з частинами 4 та 5 ст. 58 МК України, митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. При цьому ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Відповідно до ч. 3 ст. 318 МК України, митний контроль передбачає виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Статтею 50 МК України визначено, що відомості про митну вартість товарів використовуються для нарахування митних платежів; застосування інших заходів державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності України; ведення митної статистики; розрахунку податкового зобов`язання, визначеного за результатами документальної перевірки.

Частиною 1 ст. 51 МК України встановлено, що митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 52 МК України декларант який заявляє митну вартість товару зобов`язаний подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Стаття 57 МК України передбачає, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи. У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Таким чином, митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості. Однак, дискреційні повноваження митних органів мають законодавчі обмеження у випадках незгоди із задекларованою митною вартістю. До таких, зокрема, належать процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості та обов`язок послідовного вибору методів (від першого до шостого) визначення митної вартості товарів.

При декларуванні товару позивач визначив його митну вартість виходячи саме з ціни угоди, що підлягала сплаті згідно з умовами контракту, інвойсів та інших документів постачальника.

Згідно з ч. 1 ст. 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Частиною 2 встановлений перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Зокрема, ст. 58 МК України передбачено, що метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів. Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.

Відповідно до частин 1-3 ст. 55 МК України, рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Відповідно до ч. 3 ст. 53 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Також згідно з ч. 6 вищевказаної статті, декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

У той же час, витребуванню підлягають лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а визначення митної вартості не за першим методом можливе тільки тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Таким чином, витребування додаткових документів можливе лише у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. При цьому, сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відтак, наведені приписи зобов`язують митницю зазначити конкретні обставини, які викликали вiдповiднi сумніви, причини неможливості їх перевірки на пiдставi наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Встановивши вiдсутнiсть достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митниця повинна вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові, та які документи необхiднi для підтвердження того чи іншого показника.

За змістом графи 33 оскаржуваного рішення, заявлену декларантом митну вартість товару не може бути визнано у зв`язку з тим, що заявлено неповні відомості про митну вартість та складові митної вартості достовірно документально не підтверджено. Декларантом подано не всі документи для підтвердження митної вартості, а документи надані для підтвердження митної вартості містять розбіжності.

Суд не погоджується з висновками митного органу про те, що позивачем заявлено неповні відомості про митну вартість та складові митної вартості достовірно документально не підтверджено, зважаючи на наступне.

Так, митний орган зазначає, що декларантом не надано платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; банківський платіжний документ, що стосується оцінюваного товару, висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями.

Як установлено судом, поставка імпортованого позивачем товару згідно із контрактом від 05.03.2021 № 5 здійснювалась на умовах FOB Мундра, Індія. На виконання вимог норм ч. 2 ст. 53 Митного кодексу України ТОВ "Торговий дім "Финтрейд" при митному оформленні товарів надано документи, які підтверджують митну вартість товарів: контракт № 5 від 05.03.2021 з додатковою угодою №1 від 01.11.2021 та з додатком № 13 від 01.11.2021 до нього (про узгодження вартості імпортова них товарів), укладені між покупцем ТОВ "Торговий дім "Финтрейд" та продавцем "SHREE NILKANTH POLYTEX"; інвойс (рахунок-фактуру) постачальника від 01.11.2021 за № SNP/046/2021-22 із зазначенням вартості імпортованих товарів на умовах поставки CIF порт Південний; страховий сертифікат С000150460 від 19.11.2021 про вартість страхування ім портованих товарів.

Згідно норм ч. 6 ст. 54 Митного кодексу України, митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено не повні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно ви значено митну вартість товарів, але ме тод визначення митної вартості товарів в кожному випадку визначається декларантом са мостійно.

Судом також встановлено, що відповідно до дода тку 13 від 01.11.2021 до контракту № 5 від 05.03.2021 оплата за поставлений товар у сумі 57583,87 доларів США проводиться до 05.01.2022. Умовами контракту на момент митного оформлення імпортованих товарів строк оплати за поставлений товар не настав, тому при митному оформленні товарів позивачем не надано банківського платіжного документу, що стосується оцінюваного товару.

При цьому, митна вартість імпортованого товару повністю підтверджена відповідно до ч. 2 ст. 53 Митного кодексу України наступними документами: контрактом № 5 від 05.03.2021 з додатковою угодою №1 від 01.11.2021 та з додатком № 13 від 01.11.2021, інвойсом від 01.11.2021 за № SNP/046/2021-22 із зазначенням вартості імпортованих товарів на умовах поставки CIF порт Південний.

Таким чином, належними документами підтверджено вартість перевезення товару, а наведені в оскаржуваному рішенні розбіжності не впливають на заявлену декларантом вартість товару, яка була визначена з квітня 2021 року за резервним методом.

Посилання на положення ст. VII Генеральної Угоди з тарифів і торгівлі, як на підставу для коригування митної вартості, через заниження декларантом вартості товару суд відхиляє, оскільки митним органом не наведено обґрунтувань та не надано доказів, яким чином подані позивачем документи порушують чи не відповідають статті VII ГАТТ.

Щодо використання інформації з електронної бази даних Єдиної автоматизованої інформаційної системи (далі - ЄАІС) Держмитслужби, необхідно зазначити, що формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватися як заниження цієї вартості та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості і не може бути достатньою підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом.

Верховний Суд у постанові від 24.01.2019 у справі № 820/636/17 зауважив, що рішення про коригування митної вартості товару не може базуватися виключно на інформації ЄАІС ДФС України, оскільки порядок її формування, ведення, отримання інформації, а також порядок використання її даних суб`єктами господарських відносин при здійсненні ними зовнішньоекономічної діяльності МК України не передбачено. Також слід врахувати, що в ЄАІС ДФС України відсутня інформація про коригування заявленої митної вартості товарів, а також інформація щодо судових рішень з питань визначення митної вартості товарів та методів її визначення, у зв`язку з чим така інформаційна база не містить всіх об`єктивних даних щодо імпортованих в Україну товарів, які підтверджуються документально та підлягають обчисленню.

Враховуючи вищенаведений правовий висновок Верховного Суду, підстава щодо порівняння ідентичних товарів з вищим рівнем митної вартості за інформацією з електронної бази даних Єдиної автоматизованої інформаційної системи (далі - ЄАІС) Держмитслужби судом не приймається.

З приводу неподання усіх документів суд зазначає, що вимоги митниці про необхідність надання декларантом додаткових документів на підтвердження вказаних відомостей є неправомірними, а коригування митної вартості, заявленої товариством, на цій підставі - необґрунтованим, оскільки відповідно до положень ст. 53 МК України, декларант на вимогу митниці надає всі наявні у нього документи, тому ненадання додаткових документів, наведених в оскаржуваному рішенні, не породжує підстав для коригування заявленої вартості товару.

Верховний Суд неодноразово висловлював позицію, зокрема, у постанові від 30.04.2020 у справі № 820/231/16, що витребуванню підлягають документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 Митного кодексу України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Таким чином, суд дійшов висновку, що відповідач не довів наявність обґрунтованих сумнівів у достовірності наданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, виключно наявність яких могла бути підставою для витребування додаткових документів. При цьому, витребовуючи перелік документів без зазначення обставин, які ці документи повинні підтвердити, свідчать про протиправність рішення щодо застосування іншого, ніж основний метод, визначення митної вартості товарів.

Аналогічний правовий висновок висловив Верховний Суд у Постанові від 28.10.2020 у справі № 1.380.2019.000724.

Так, за результатами проведеної консультації, митну вартість товару скориговано та визначено за резервним методом відповідно до статті 64 МК України на підставі інформації, наявної у митного органу стосовно раніше визнаних митних вартостей: МД №UA500020/2021/217089 від 23.10.2021, № UA508040/2021/008519 від 02.11.2021 та №UA901020/2021/004532 від 02.12.2021, а саме: 2,55 дол. США кг (числове значення митної вартості товару становить 28 529,00 * 2,55 = 72 748,95 дол. США).

Попередні методи не застосовуються з наступних причин: основний метод (вартість операції) - неподання усіх необхідних документів, які підтверджують митну вартість товару, невідповідність ціни угоди інформації, що наявна у митного органу. Другорядні: - за ціною договору щодо ідентичних товарів - відсутність інформації за ціною угоди щодо ідентичних товарів: - за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів - відсутність інформації за ціною угоди щодо подібних (аналогічних) товарів; - на основі віднімання вартості - відсутність інформації щодо числового значення витрат для цілей вирахування вартості; - на основі додавання вартості (обчислена вартість) - відсутність інформації щодо складових для обчислення вартості товару.

Суд зауважує, що оскаржуване рішення не містить інформації - який саме товар було використано в якості джерела інформації, відсутнє обґрунтування числового значення митної вартості товарів, відсутнє її коригування, не зазначені факти, які вплинули або повинні були вплинути на таке коригування, щодо обсягів, умови поставки, фактурної вартості, країни походження, методи визначення митної вартості тощо.

Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 55 МК України та наказу Міністерства фінансів України № 598 від 24.05.2012 "Про затвердження форми рішення про коригування митної вартості товарів, Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів та Переліку додаткових складових до ціни договору" - рішення про коригування митної вартості товару повинно містити обґрунтування причин, через які митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються. Зазначення в рішенні лише формальних посилань на неможливість перевірки задекларованої митної вартості суперечить наведеним вимогам законодавства.

Аналогічна правова позиція викладена у Постанові Верховного Суду від 04.09.2018 у справі № 808/9123/15.

Згідно з ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, позиція митного органу щодо не підтвердження цінової складової митної вартості у цій справі не доведена, у зв`язку із чим оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів підлягає скасуванню.

За таких обставин, суд задовольняє позовні вимоги ТОВ "Торговий дім "Финтрейд".

Судовий збір підлягає стягненню з відповідача за рахунок бюджетних асигнувань на підставі положень ч. 1 ст. 139 КАС України на користь позивача.

Керуючись ст. ст. 9, 14, 73-78, 90, 143, 242-246, 250, 255 КАС України, суд, -

вирішив:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Митниці в Херсонській області, Автономній Республіці Крим і м. Севастополі від 08.12.2021 № UA508040/2021/000272/2 про коригування митної вартості товарів.

Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Финтрейд" (; вул. Робоча, 82-а, м. Херсон, 73009) судові витрати зі сплати судового збору в сумі 2270 (дві тисячі двісті сімдесят) грн. за рахунок бюджетних асигнувань Митниці в Херсонській області, Автономній Республіці Крим і м. Севастополі (, м. Херсон, вул. Гоголя, 13).

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя О.Й. Кисильова

кат. 108020200