Справа № 640/20431/18
Суддя: Федорчук А.Б.
Дата ухвалення: 2022-02-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 лютого 2022 року м. Київ № 640/20431/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Федорчука А.Б., розглянув за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін адміністративну справу

за позовом до третя особаДепартаменту містобудування та архітектури Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (01001, м. Київ, вулиця Хрещатик, 32) Державної архітектурно-будівельної інспекції України (01133, м. Київ, бульвар Лесі Українки, 26) Релігійна громада Української Православної Церкви парафії Святителя Петра Могили у Шевченківському районі м. Києва (04060, м. Київ, вулиця Максима Берлінського, 23/8-А)
провизнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії
ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся Департамент містобудування та архітектури Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі також Позивач, Департамент) з позовною заявою до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі також Відповідач, ДАБІ), за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні Позивача - Релігійної громади Української Православної Церкви парафії Святителя Петра Могили у Шевченківському районі м. Києва (далі також Третя особа, Релігійна громада) про визнання протиправним та скасування рішення головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноваженого органу з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Гончарова Володимира Валерійовича (01113, м. Київ, бульвар Лесі Українки, 26, код 37471912) від 13.07.2018 про скасування дії пункту 4 наказу № 705 від 16.11.2017 «Про присвоєння поштової адреси об`єкту нерухомості у місті Києві».

Позовні вимоги мотивовано тим, що оскільки Позивач діяв в межах визначених законом, а Відповідач вийшов за межі наданих йому повноважень при прийнятті спірного рішення (у частині оскаржуваного пункту), то таке рішення (в частині) підлягає скасуванню, як протиправне.

Представник Відповідача подав письмовий відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що прав Позивач не порушував, оскільки спірне рішення прийняте виключно на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Представник Третьої особи подав письмові пояснення на позовну заяву, в яких зазначив, що Відповідач перевищив надані йому законом повноваження, у зв`язку зі вчиненням дій поза його компетенцією, у той час, як сам порядок присвоєння адреси для збудованого та введеного в дію об`єкту не порушено Позивачем та Третьою особою.

Розглянувши подані учасниками справи (їх представниками) документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд, -

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з матеріалів справи, пунктом 4 наказу Департаменту від 16.11.2017 № 705 «Про присвоєння поштової адреси об`єкту нерухомості у місті Києві», об`єкту нерухомого майна Релігійної громади Української Православної Церкви парафії Святителя Петра Могили у Шевченківському районі м. Києва (храму на вул. Щусєва, 12-А у Шевченківському районі м. Києва (І перша черга будівництва), відповідно до декларації про готовність об`єкта до експлуатації № КВ 05, зареєстрованою ДАБІ 11.10.2016, присвоєно поштову адресу: вул. Академіка Грекова, 20-А у Шевченківському районі м. Києва (за зверненням Релігійної громади).

Головними інспекторами будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноваженого органу з питань архітектури та містобудування Департаменту ДАБІ у місті Києві, у присутності директора Департаменту, проведено планову перевірку дотримання Департаментом вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, за результатами якої було складено акт перевірки від 13.07.2018 та якою встановлено, окрім іншого порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності під час присвоєння поштових адрес об`єктам нерухомості, у тому числі, поштової адреси: вул. Академіка Грекова, 20-А, присвоєної наказом Департаменту № 705 від 16.11.2017 (пунктом 4), за зверненням Релігійної громади від 02.11.2017 про присвоєння поштової адреси об`єкту нерухомого майна, розташованому на вул. Щусєва, 12-А у Шевченківському районі м. Києва (храм), з пропозицією присвоїти об`єкту нерухомості адресу: вул. Щусєва, 12-Б.

Враховуючи, що до звернення Релігійної громади не було додано документів, передбачених пунктом 4.17. Положення про реєстр адрес у місті Києві, затвердженого рішенням Київської міської ради від 22.05.2013 № 337/9394, а саме завіреної у встановленому порядку копії документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, то Департаментом порушено абзац 9 пункту 4.17. Положення № 337/9394 під час видачі наказу № 705 від 16.11.2017 «Про присвоєння поштової адреси об`єкту нерухомості у місті Києві».

На підставі акту перевірки від 13.07.2018, враховуючи зазначені вище виявлені щодо Департаменту порушення, головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноваженого органу з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Гончаровим Володимиром Валерійовича 13.07.2018 було прийнято рішення про скасування дії пункту 4 наказу № 705 від 16.11.2017 «Про присвоєння поштової адреси об`єкту нерухомості у місті Києві».

Незгода Позивача з наведеним рішенням, зумовила його звернення до суду з даною позовною заявою.

Частиною другою статті 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Тож, адміністративний суд, здійснюючи судовий розгляд справи, перевіряє, зокрема, оскаржуване рішення суб`єкта владних повноважень на відповідність вищенаведеним, закріпленим процесуальним законом критеріям.

Дослідивши та надавши оцінку наявним у матеріалах справи письмовим доказам та доводам представників сторін за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на безпосередньому, всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість мотивів, покладених суб`єктом владних повноважень в основу прийняття оскаржуваного рішення на відповідність вимогам частини другої 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі по тексту також КАС України), суд дійшов висновку, що позивна заява є обґрунтованою та підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до частини другої статті 6 та частини другої статті 19 Конституції України органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Для вирішення спірних правовідносин судом застосовано норми Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.11.2011 № 3038-VI (далі також Закон № 3038-VI), Положення про реєстр адрес у місті Києві, затвердженого рішенням Київської міської ради від 22.05.2013 № 337/9394 (далі також Положення № 337/9394), у відповідних редакціях, які діяли на момент виникнення спірних правовідносин.

Так, правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлює Закон № 3038-VI.

Згідно з частинами першою-четвертою статті 41-1 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний нагляд - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об`єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

З метою здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду головні інспектори будівельного нагляду, окрім іншого, перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об`єктами нагляду (пункт 1 частини 3 статті 41-1).

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об`єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право, зокрема, скасовувати чи зупиняти дію рішень, прийнятих об`єктами нагляду відповідно до визначених цим Законом повноважень, які порушують вимоги містобудівного законодавства, з одночасним складанням протоколу відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення та подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду (пункт 6 частини четвертої статті 41-1).

За невиконання письмових вимог головних інспекторів будівельного нагляду посадові особи об`єктів нагляду несуть відповідальність відповідно до закону.

Про скасування рішень, прийнятих об`єктами нагляду, головний інспектор будівельного нагляду повідомляє голову відповідного органу місцевого самоврядування для прийняття рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності винної особи.

Таким чином, ДАБІ як центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, має повноваження здійснювати державний архітектурно-будівельний нагляд дотримання уповноваженим органом містобудування та архітектури, структурним підрозділом Київської міської державної адміністрації вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності, а також скасовувати дію рішень, прийнятих об`єктами нагляду, які порушують вимоги містобудівного законодавства.

При цьому, реєстр адрес на території міста на підставі топографічних планів та рішень органів місцевого самоврядування про присвоєння та зміну адрес об`єктів на території міста є складовою частиною системи містобудівного кадастру на міському рівні згідно з пунктом 30 Положення про містобудівний кадастр, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.05.2011 № 559. У свою чергу, ведення містобудівного кадастру є діяльністю з планування та забудови територій згідно зі статтею 2 Закону № 3038-VI. Відповідно, процедура присвоєння поштових адрес є містобудівною діяльністю і підпадає під повноваження зі здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду.

Єдиний же порядок присвоєння, реєстрації адрес об`єктів нерухомості (далі - адреса) та всіх змін у них, включаючи анулювання, а також порядок ведення реєстру адрес у місті Києві (далі - Реєстр адрес) як одного із основних інформаційних ресурсів системи Містобудівного кадастру міста Києва встановлює на території міста Києва Положення № 337/9394.

Відповідно до пунктів 1.2.-1.4. Положення № 337/9394, адреса будівлі, споруди, майнового комплексу пов`язана з їх стійким місцем розташування, юридично закріплена і використовується в офіційних документах, міських інформаційних системах реєстрації громадян, суб`єктів господарської діяльності, прав на об`єкти нерухомості та інших системах.

Дія цього Положення поширюється на юридичних і фізичних осіб, до компетенції яких належать питання оформлення технічної та правовстановлюючої документації для юридичних і фізичних осіб на об`єкти нерухомості, в тому числі на осіб, які проводять нотаріальну діяльність, а також на організації, що використовують адресну інформацію щодо об`єктів нерухомості на території міста в офіційних документах та інформаційних системах.

Адреса - структурований опис сукупності реквізитів місця розташування об`єкта нерухомості на місцевості, що однозначно визначає даний об`єкт.

Згідно з пунктом 4.16 Положення № 337/9394 присвоєння поштових адрес багатоквартирним житловим будинкам, домоволодінням, житловим будинкам садибного типу, індивідуальним дачним та садовим будинкам здійснюється розпорядженням відповідної районної в місті Києві державної адміністрації. Заявники подають заяву про присвоєння поштової адреси до дозвільного центру відповідної районної в місті Києві державної адміністрації.

Присвоєння поштових адрес іншим об`єктам нерухомого майна здійснюється наказом Департаменту містобудування та архітектури. Заявники подають заяву про присвоєння поштової адреси до Департаменту містобудування та архітектури через Міський дозвільний центр.

За приписами пункту 4.17 Положення № 337/9394, до заяви про присвоєння поштової адреси додаються такі документи:

- завірена в установленому порядку копія документа, що посвідчує право власності на земельну ділянку чи право користування земельною ділянкою (за необхідності);

- для фізичної особи - копія паспорта, посвідка на проживання особи, яка мешкає в Україні, національний, дипломатичний чи службовий паспорт іноземця або документ, що його заміняє;

- для юридичної особи та фізичної особи - підприємця - копія виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців;

- завірена в установленому порядку копія правовстановлюючого документа на об`єкт нерухомого майна, а для новозбудованих об`єктів - зареєстрована декларація про готовність об`єкта до експлуатації або сертифікат, що засвідчує відповідність закінченого будівництвом об`єкта проектній документації та підтверджує його готовність до експлуатації;

- копія викопіювання з топографо-геодезичного плану в масштабі М 1:500 із зазначенням місця розташування запланованих об`єктів будівництва, а також головного входу до будинку (для будинків);

- копія технічного паспорта об`єкта нерухомого майна, виготовленого відповідним суб`єктом господарювання згідно з наказом Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України від 24 травня 2001 року № 127 «Про затвердження Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна».

У разі надання неповного комплекту документів, зазначених у цьому пункті, відсутності підстав для присвоєння об`єкта нерухомого майна поштової адреси заявнику протягом 10 робочих днів надається вмотивована письмова відмова.

За приписами пунктів 1.6., 1.7. Тимчасового порядку присвоєння поштових адрес об`єктам нерухомості у місті Києві, затвердженого розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 25.06.2011 № 1094 (далі таж Порядок № 1094) присвоєння поштових адрес об`єктам нерухомого майна здійснюється шляхом видання розпоряджень районних в місті Києві державних адміністрацій або наказів Головного управління містобудування та архітектури з подальшим їх внесенням до єдиного реєстру адрес.

Розгляд питань присвоєння поштових адрес здійснюється за клопотаннями заявників в установленому порядку.

Відповідно од пунктів 2.4., 2.5. Порядку № 1094, присвоєння поштових адрес іншим об`єктам нерухомого майна здійснюється шляхом видання відповідного наказу Головного управління містобудування та архітектури. Заявники подають клопотання в режимі єдиного вікна до Головного управління містобудування та архітектури через міський дозвільний центр.

До заяви про присвоєння поштової адреси додаються такі документи: - завірена в установленому порядку копія документа, що посвідчує право власності на земельну ділянку чи право користування земельною ділянкою (при необхідності); - для фізичної особи - копія паспорта; - для юридичної особи та фізичної особи - підприємця - копія виписки з Єдиного державного реєстру; - копія правовстановлюючого документа на об`єкт нерухомого майна або сертифікат відповідності (для новозбудованих об`єктів); - довідка Головного управління економіки та інвестицій про сплату пайової участі у створенні соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури м. Києва (для новозбудованих об`єктів); - копія технічного паспорта об`єкта нерухомого майна, виготовленого БТІ.

Проаналізувавши вказані норми законодавства, суд приходить до висновку, що положення Положення № 337/9394 та Порядку № 1094 в частині уповноваженого суб`єкта присвоєння поштових адрес іншим об`єктам нерухомого різняться, оскільки Положення № 337/9394 передбачає здійснення відповідних функцій Департаментом містобудування та архітектури, а Порядок № 1094 - Головним управління містобудування та архітектури.

Водночас, відповідно до підпункту 6.41.2 пункту 6 Положення про Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), затвердженого розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 27.01.2011 № 90 (в редакції розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 29.12.2014 № 1550, Департамент надає пропозиції щодо питань присвоєння поштових адрес об`єктам містобудування. Отже, з викладеного вбачається, що Департамент має повноваження лише щодо внесення певних пропозицій щодо присвоєння поштових адрес об`єктам містобудування, а не на безпосереднє їх присвоєння об`єктам містобудування.

Натомість, судом встановлено, що розпорядженням Київської міської державної адміністрації від 31.01.2011 № 121 «Про реалізацію районними в місті Києві державними адміністраціями окремих повноважень», яке видано на виконання Законів України «Про столицю України місто-герой Київ», «Про місцеве самоврядування в Україні», розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 30.09.2010 № 787 «Про організаційно-правові заходи, пов`язані з виконання рішення Київської міської ради від 09.09.2010 №7/4819 «Про питання організації управління районами в місті Києві», з метою забезпечення ефективного функціонування районних в місті Києві державних адміністрацій та належної реалізації прав мешканців територіальних громад районів в місті Києві визначено перелік повноважень державних адміністрацій у галузі будівництва, до яких, зокрема, належить присвоєння поштових адрес.

Виходячи з наведеного в сукупності вбачається юридична колізія.

Щодо наведених у позовній заяві доводів Позивача про те, що Відповідачем за результатами перевірки, в порушення вимог пункту 29 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 № 698, не було складено протоколу про правопорушення та не опубліковано інформацію про оскаржуване рішення, то суд зазначає, що Позивачем оскаржується саме рішення Відповідача щодо скасування наказу (пункту), а не його дії щодо проведення перевірки Позивача, більш того, не складання Відповідачем за результатами перевірки протоколу про правопорушення та не оприлюднення інформації про таке рішення на сайті відповідача, не може свідчити про протиправності самого оскаржуваного рішення.

Окрім того, відповідно до пункту 29 зазначеного Порядку № 698, у разі виявлення головним інспектором будівельного нагляду під час проведення перевірки порушення, відповідальність за яке встановлена законом, складається протокол про правопорушення за формою, встановленою Мінрегіоном. У разі виявлення головним інспектором будівельного нагляду під час проведення перевірки порушення, яке може бути усунуто, видається припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності за формою згідно з додатком 5. Тобто, протокол складається у разі виявлення порушення, відповідальність за яке встановлена законом, а не автоматично по кожному факту зафіксованого у акті порушення, тоді як припис виноситься щодо порушення, яке може бути усунуто. Оскільки виявлене порушення усувалося в даному випадку шляхом скасування рішення, а не притягненням до відповідальності винних осіб, і не могло бути усунене в інший спосіб, необхідності у винесенні протоколу та припису не було.

Щодо посилання Позивача на рішення Конституційного Суду України від 23.06.1997 № 7-рп/2009 у справі за конституційним поданням Харківської міської ради щодо офіційного тлумачення положень частини другої статті 19, статті 144 Конституції України, статті 25, частини чотирнадцятої статті 46, частин першої, десятої статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» (справа про скасування актів органів місцевого самоврядування), то суд зазначає, що вказане рішення стосувалося саме повноважень органів місцевого самоврядування щодо скасування саме власних прийнятих рішень, тоді як, в даному випадку, є скасування згідно з вимогами законодавства рішення об`єкта нагляду.

Окрім наведеного, судом встановлено, що заявник присвоєння поштової адреси об`єкту нерухомого майна - Релігійна громада, просила Департамент про присвоєння поштової адреси відповідному об`єкту вул. Щусєва, 12-Б, у той час, як Департаментом було прийняте самостійне рішення щодо присвоєння іншої адреси - вул. Академіка Грекова, 20-А. При цьому Позивач не навів у позовній заяві обставин такого рішення, як і у самому спірному рішенні (пункті оскаржуваного наказу).

Більше того, з наявних матеріалів справи вбачається, що відповідний об`єкт нерухомого майна - храм на вул. Щусєва, 12-А у Шевченківському районі м. Києва (І перша черга будівництва), відповідно до декларації про готовність об`єкта до експлуатації № КВ 05, зареєстрованою ДАБІ 11.10.2016, за присвоєнням поштової адреси якого зверталась Релігійна громада до Департаменту, є новозбудованим об`єктом нерухомого майна.

При цьому, на офіційному сайті Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) http://kga.gov.ua/zvemennya-gromadvan в розділі «Звернення громадян» є роз`яснення щодо того, які документи необхідні для подачі заяви на присвоєння поштової адреси об`єкту нерухомого майна, де зокрема зазначено, що до заяви на отримання поштової адреси (яка складається в довільній формі) додаються: завірена в установленому порядку (нотаріально завірена) копія документа, що посвідчує право власності на земельну ділянку чи право користування земельною ділянкою (для новозбудованих об`єктів нерухомого майна та об`єктів щодо яких відсутня реєстрація права власності).

Тож, суд дійшов висновку про те, що доводи Позивача, викладені у позовній заяві, як підстава для задоволення позовних вимог, спростовуються висновками суду, викладеними у даному рішенні.

У взаємозв`язку з наведеним слід зазначити, що відповідно до пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено судом у даній справі.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог та їх обґрунтування, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки досліджених доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на з`ясуванні всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У свою чергу, Відповідач виконав обов`язок щодо доказування з урахуванням вимог, встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 2, 5, 6, 72-77, 90, 241-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позовної заяви Департаменту містобудування та архітектури Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України, та може бути оскаржено до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя А.Б. Федорчук