Справа № 540/3647/21
Суддя: Варняк С.О.
Дата ухвалення: 2022-02-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

17 лютого 2022 р.м. ХерсонСправа № 540/3647/21

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Варняка С.О.,

при секретарі: Бондарчук О.О.,

за участю:

представника позивача - Райзмана О.Я.,

представника відповідача - Бондарєвої О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

10.01.2022 року до суду надійшов звіт про виконання рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 12.10.2021 року по справі 540/3647/21, у якому відповідач просить затвердити звіт Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області про виконання рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 12.10.2020 року у справі № 540/3647/21.

11.01.2022 року позивач звернувся із заявою про неприйняття судом звіту відповідача від 10.01.2022 року. Зі звіту відповідача від 10.01.2022 року вбачається, що судове рішення належним чином та у повному обсязі не виконано.

Порушуючи вимоги статті 42 Закону № 1058-IV та рішення суду відповідач встановив особливості нарахування пенсії позивачу.

Так, пенсія нарахована і виплачується позивачу в невстановленому законом розмірі, а саме в постійному "твердому" розмірі на момент призначення пенсії, без проведення на загальних підставах поточних масових перерахунків пенсії у 2020 та 2021 роках та надалі, чим грубо порушені законні права.

Пенсія за віком позивачу, громадянину України, не може бути постійною величиною і має змінюватися щороку у бік збільшення на загальних підставах відповідно до чинного законодавства.

Зі звіту відповідача від 10.01.2022 року (додаток 3 до звіту - листи 6, 7) випливає, що пенсія за віком, починаючи з 22.10.2019 року, після її перерахунку згідно з рішенням суду, визначена виходячи з показника середньої заробітної плати для призначення пенсії за 2016 -2018 роки 91, індивідуального коефіцієнта заробітної плати 1,18669, коефіцієнта страхового стажу 0,28833 та склала на 22.10.2019 року 2118,22 грн. (6188,99х1,18699х0,288333).

Відповідно до статті 42 Закону № 1058-IV пенсія, починаючи з 01.04.2020 року та 01.03.2021 року повинна бути перерахована та складати:

- з 01.04.2020 року 2351,22 грн. (6188,99х1,8699х1,11х0,288333);

- з 01.03.2021 року 2609,59 грн. (6188,99х1,18699х1,11х1,11х0,288333).

Рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 12.10.2021 року у справі № 540/3647/21 не передбачено жодних особливостей його виконання.

У судовому засіданні представник позивача наполягав на своїх запереченнях, просив суд відмовити відповідачу у прийнятті звіту про виконання судового рішення, накласти штраф на начальника ГУ ПФУ в Херсонській області ОСОБА_2 у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб на суму 49620,00 грн. за невиконання судового рішення без поважних причин. Половину штрафу у розмірі 24810,00 грн. стягнути на користь позивача, іншу половину штрафу на суму 24810,00 грн. стягнути на користь Державного бюджету України.

Судом встановлено.

Рішенням Херсонського окружного адміністративного суду від 12.10.2021 року у справі № 540/3647/21 відповідача зобов`язано нарахувати та виплачувати позивачу пенсію за віком, як непрацюючому пенсіонеру, на підставі Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування", з урахуванням довідок період роботи з 1975 по 1993 роки, виданих державним унітарним підприємством "Севастопольський морський завод імені Серго Орджонікідзе" від 04.04.2019 року № 380, № 381, № 382, № 383, № 384, з виплатою компенсації втрати частини доходів за період з 22.10.2019 року до 05.06.2021 року.

Вирішуючи звіт про виконання судового рішення, суд виходить з такого.

Відповідно до ст. 124 Конституції України судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов`язковими до виконання на всій території України. Суб`єктами, на яких поширюється обов`язковість судових рішень являються всі органи державної влади і органи місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації, посадові чи службові особи та громадяни.

Згідно ч. 2 ст. 13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Обов`язковість урахування (преюдиційність) судових рішень для інших судів визначається законом.

Згідно ч. 4, 7 ст. 13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" невиконання судових рішень має наслідком юридичну відповідальність, установлену законом. Судові рішення не можуть бути переглянуті іншими органами чи особами поза межами судочинства, за винятком рішень про амністію та помилування.

Відповідно до ч. 2, 3 ст. 14 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Згідно ст. 370 КАС України судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами.

Статтею 42 Закону № 1058-IV встановлено, що для забезпечення індексації пенсії щороку проводиться перерахунок раніше призначених пенсій шляхом збільшення показника середньої заробітної плати (доходу) в Україні, з якої сплачені страхові внески, та який обліковується для обчислення пенсії.

Показник середньої заробітної плати (доходу) в Україні, що застосовується для обчислення пенсії, щороку збільшується на коефіцієнт, що відповідає 50 відсоткам показника зростання споживчих цін за попередній рік та 50 відсоткам показника зростання середньої заробітної плати (доходу) в Україні, з якої сплачені страхові внески , за три календарні роки, що передують року, в якому проводиться збільшення, порівняно з трьома календарними роками, що передували року, що є попереднім щодо року, в якому проводиться збільшення.

Відповідно до п. 2 Постанови Кабінету Міністрів України від 01.04.2020 року № 251, у 2020 році перерахунок пенсій, згідно з "Порядком проведення перерахунку пенсій, відповідно до частини другої статті 42 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування", затверджену постановою Кабінету Міністрів України від 20 лютого 2019 року № 124 "Питання щодо проведення індексу 2019 року" (Офіційний вісник України, 2019, № 19, ст. 663), проводиться із застосуванням коефіцієнта збільшення показника середньої заробітної плати (доходу) в Україні, з якої сплачено страхові внески, що враховується для обчислення пенсії, у розмірі 1,11.

Відповідно до п.1 Постанови Кабінету Міністрів України від 22.02.2021 року № 127 у 2021 році перерахунок пенсій, згідно з "Порядком проведення перерахунку пенсій, відповідно до частини другої статті 42 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування", затверджену постановою Кабінету Міністрів України від 20 лютого 2019 року № 124 "Питання щодо проведення індексу 2019 року" (Офіційний вісник України, 2019, № 19, ст. 663), проводиться з 01.03.2021р., застосуванням коефіцієнта збільшення показника середньої заробітної плати (доходу) в Україні, з якої сплачені страхові внески, що враховується для обчислення у розмірі 1,11.

Відповідно до ст. 382 КАС України суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

За наслідками розгляду звіту суб`єкта владних повноважень про виконання рішення суду або в разі неподання такого звіту суддя своєю ухвалою може встановити новий строк подання звіту, накласти на керівника суб`єкта владних повноважень, відповідального за виконання рішення, штраф у сумі від двадцяти до сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Половина суми штрафу стягується на користь позивача, інша половина - до Державного бюджету України.

У Рішенні від 30 червня 2009 року № 16-рп/2009 Конституційний Суд України зазначив, що метою судового контролю є своєчасне забезпечення захисту та охорони прав і свобод людини і громадянина, та наголосив, що виконання всіма суб`єктами правовідносин приписів, викладених у рішеннях суду, які набрали законної сили, утверджує авторитет держави як правової (абз. 1 пп. 3.2 п. 3, абз. 2 п. 4 мотивувальної частини).

Отже, судом можуть бути вжиті заходи реагування судового контролю за виконанням судових рішень в адміністративних справах у формі встановлення нового строку для подачі звіту та накладення штрафу на особу відповідальну за виконання рішення суду.

Такого висновку дійшов Верховний Суд в ухвалі від 19.10.2018 року по справі № 206/3911/17 (2-а/206/113/17).

Виконання рішення, винесеного будь-яким судом, має розглядатись як невід`ємна частина "судового процесу" для цілей ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 19 березня 1997 року у справі "Горнсбі проти Греції" суд підкреслив, що виконання рішення, ухваленого будь-яким судом, має розцінюватись як невід`ємна частина судового розгляду. Здійснення права на звернення до суду з позовом стосовно його прав та обов`язків цивільного характеру було б ілюзорним, якби внутрішня правова система допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося б на шкоду однієї зі сторін (п. 40).

У рішенні ЄСПЛ ("Лелас проти Хорватії", п. 74) зазначено, що державні органи, які не дотримуються законодавства та необхідних процедур, не повинні отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків.

У рішенні від 31.07.2003р. у справі "Доран проти Ірландії" ЄСПЛ зазначив, що поняття "ефективний засіб" захисту передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а також встановлення механізму відновлення порушеного права.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити.

Ставши членом Ради Європи, Україна взяла на себе ряд зобов`язань, одним з яких є забезпечення належного виконання рішень Європейського суду з прав людини.

Однією з проблем, що потребують нагального розв`язання згідно з рішеннями Європейського суду з прав людини, є невиконання і тривале виконання рішень національних судів в Україні, боржниками за якими є державний орган або державне підприємство, установа, організація (далі - рішення судів).

Про наявність такої проблеми та гостру необхідність прийняття конкретних законодавчих та адміністративних реформ для її розв`язання наголошено Європейським судом з прав людини у пілотному рішенні у справі "Юрій Миколайович Іванов проти України". У рішенні від 12 жовтня 2017 р. у справі "Бурмич та інші проти України" Європейський суд з прав людини встановив відсутність необхідних заходів загального характеру та ефективного засобу юридичного захисту у зв`язку з невиконанням рішень національних судів. Європейський суд з прав людини зазначив, що основні причини проблем переважно мали фінансовий та політичний характер, а правові питання за Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод щодо тривалого невиконання рішень національних судів в Україні вже були зазначені Європейським судом з прав людини у пілотному рішенні у справі "Юрій Миколайович Іванов проти України".

Проблема є комплексною та потребує залучення для її розв`язання усіх державних органів разом з міжнародними організаціями.

З огляду на зазначене та на необхідність виконання рішень Комітету міністрів Ради Європи, ухвалених, зокрема, на 1348-у засіданні від 4-6 червня 2019 р., 1369-у засіданні від 3-5 березня 2020 р.; резолюцій Парламентської асамблеї Ради Європи 1516 (2006), 1787 (2011), 2075 (2015), 2178 (2017) і рекомендацій Парламентської асамблеї Ради Європи 1955 (2011) та 2079 (2015); Програми діяльності Кабінету Міністрів України, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 12 червня 2020 р. № 471 (Офіційний вісник України, 2020 р., № 50, ст. 1571), Мін`юстом разом з Радою Європи було розроблено проект цієї Стратегії.

Комітет міністрів Ради Європи як один із ключових органів Ради Європи, здійснюючи нагляд за виконанням Україною рішень Європейського суду з прав людини у справах "Юрій Миколайович Іванов проти України" і "Бурмич та інші проти України", не раз наголошував на необхідності якнайшвидшого ухвалення відповідної Стратегії та плану заходів щодо її реалізації.

У разі неналежного виконання Україною своїх міжнародних зобов`язань, у тому числі невиконання рішень Європейського суду з прав людини Рада Європи може поставити питання щодо тимчасового позбавлення права представництва і виходу з Ради Європи або взагалі припинення членства в організації.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що Головним управлінням Пенсійного фонду України в Херсонській області, всупереч ст. 129-1 Конституції України, ст. 13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", ст. 14, 370 КАС України рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 12.10.2021 року, яке набрало законної сили не виконано.

Відтак, суд приходить до висновку про наявність достатніх та обґрунтованих підстав для накладення на начальника ГУ ПФУ в Херсонській області ОСОБА_2 штрафу за невиконання рішення суду у даній справі у розмірі двадцять прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" було установлено у 2022 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2022 року - 2481 гривні.

Таким чином, розмір штрафу за невиконання рішення суду у даній справі складає 49620 грн. 00 коп.

Керуючись ст. 241, 243, 248, 382 КАС України,

ухвалив:

Визнати звіт про виконання рішення суду таким, що не підтверджує виконання рішення суду у повному обсязі.

Накласти на начальника Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області ОСОБА_2 (рнокпп НОМЕР_1 , вул. Дубасова, 36, с. Антонівка, м. Херсон, 73485) штраф у розмірі 49620 (сорок дев`ять тисяч шістсот двадцять) грн. 00 коп. за невиконання рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 12.10.2021 року.

Штраф стягнути:

- 24810 (двадцять чотири тисячі вісімсот десять) гривень на користь Державного бюджету України. Стягувачем є Державна судова адміністрація України (, вул. Липська, 18/5, м. Київ, 01021);

- 24810 (двадцять чотири тисячі вісімсот десять) гривень на користь ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_2 , АДРЕСА_1 ).

Строк пред`явлення виконавчого документу до виконання становить:

для ДСА України - три місяці з дня набрання законної сили даною ухвалою,

для позивача - три роки з дня набрання законної сили даною ухвалою.

З наступного дня після набрання ухвалою законної сили на суму заборгованості без додаткового рішення суду нараховується пеня у розмірі трьох відсотків річних з урахуванням індексу інфляції (ч. 6 ст. 382 КАС України).

Відповідно до ч. 7 ст. 382 КАС України сплата штрафу не звільняє від обов`язку виконати рішення суду.

Відповідно до вимог ч. 7 ст. 382 КАС України зобов`язати ГУ ПФУ в Херсонській області подати звіт про виконання рішення суду до 17.03.2022 року включно.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду в 15-денний строк з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Повний текст ухвали виготовлений та підписаний 22 лютого 2022 року.

Суддя С.О. Варняк