Справа № 380/8130/21
Суддя: Глушко Ігор Володимирович
Дата ухвалення: 2022-02-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 лютого 2022 рокуЛьвівСправа № 380/8130/21 пров. № А/857/22169/21

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді: Глушка І.В.,

суддів: Довгої О.І., Запотічного І.І.,

розглянувши у порядку письмового провадження в м.Львові апеляційну скаргу Кивської митниці Держмитслужби на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 29 липня 2021 року, ухвалене суддею Гулкевич І.З. у м. Львові в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження у справі №380/8130/21 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Ортотехно» до Київської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішення та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформлені випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, -

ВСТАНОВИВ:

13 травня 2021 року позивач Товариство з обмеженою відповідальністю «Ортотехно» звернувся до суду із позовом до відповідача Київської митниці Держмитслужби, у якому просив визнати протиправними та скасувати рішення Київської митниці Держмитслужби про визначення коду товару №КТ- UA -2020 від 05.06.2020 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформлені випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100300/2020/00136, якою відмовлено в митному оформленні (випуску) товарів за митною декларацією №UA100300/2020/410481. При цьому заявлено клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду з даним адміністративнм позовом.

В обґрунтування позовних вимог, покликаючись на те, що він є учасником урядових програм забезпечення технічними та іншими засобами реабілітації осіб з інвалідністю, дітей з інвалідністю та інших окремих категорій населення, зазначає, що 02.06.2020 з участю митного брокера ТзОВ «ЗАММЛЕР Україна» подав до Відділу митного оформлення №1 митного поста «Чайки» Київської митниці Державної митної служби України митну декарацію №UA100300/2020/410481 для здійснення митного оформлення товару, а саме: колясок інвалідних з двигуном або з іншим механізмом для пересування, імпортованого на виконання договорів про забезпечення кріслом колісним, укладених між особою з інвалідністю, підприємством, що постачає крісла колісні та структурного підрозділу з питань соціального захисту населення.

Однак, під час здійснення контролю правильності класифікації товару митнй орган здійснив самостійну класифікацію задекларованих позивачем транспорних засобів спеціального призначення за кодом 870310180 попри належним чином відображення у товаросупровідних документах всіх відомостей щодо найменування, товарів, їх ваги, кількості, країни походження, відправника та одержувача, кількості вантажних місць, їх маркування та номерів, а також відомості, необхідні для визначення коду товару за УКТ ЗЕД та митної вартості товарів.

Також, згідно доводів почивача, у оскаржуваному рішенні про визначення коду товару не наведено причин неврахування поданих документів.

Зауважує, що згідно з Поясненнями до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності до товарно позиції 8713 включаються: 8713 коляски інвалідні з двигуном або без двигуна чи з іншим механізмом для пересування: 8713 10 00 00 без механізму для пересування; інші та до цієї товарнох категорії включаються транспортні засоби з електричним приводом, подібні кріслам-коляскам, призначеним лише для перевезення людей, не здатних до пересування. Натомість до товарної під позиції 870310 відносяться транспортні засоби, спеціально призначені для пересування снігом, спеціальні автомобілі для перевезення спортсменів на майданчики для гри в гольф та аналогічні транспортні засоби.

За таких обставин, на думку позивача, рішення відповідача про визначення коду товару №КТ- UA -2020 від 05.06.2020 та картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформлені випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100300/2020/00136 є необґрунтованими та такими, що це відповідають нормам чинного законодавства.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 29 липня 2021 року адміністративний позов задоволено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, відповідач оскаржив його в апеляційному порядку. Вважає, що оскаржуване рішення ухвалене з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, з порушенням норм матеріального та процесуального права та підлягає скасуванню з підстав, викладених у апеляційній скарзі. Просить скасувати оскаржуване судове рішення та ухвалити нове, яким в задоволенні адміністративного позову відмовити.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначає, що визначення коду товару здійснюється відповідно до вимог Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, передбачених Законом України «Про митний тариф України» з урахуванням пояснень до УКТЗЕД, рішень Комітету з Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації, методичних рекомендацій щодо класифікації окремих товарів згідно з вимогами УКТ ЗЕД, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи на виконання ст.68 Митного кодексу України до початку переміщення товару через митний кордон України, під час митного оформлення та після митного оформлення.

Оскаржуваним рішенням про визначення коду товару №КТ- UA -2020 від 05.06.2020, задекларований код товару «Коляски інвалідні з двигуном або з іншим механізмом для пересування: 4 -х колісний електричний візок, з 800W мотором, 120Аh контроллером, 13 маленькі колеса, з батареєю арт. Wisking 4028» змінено з 87 12390 00 00 на 87 03 10 18 00 згідно УКТ ЗЕД.

Згідно доводів скаржника, з урахуванням конструкції та технічних характеристик імпортованого товару, відповідно до Правил інтерпретації Гармонізованої системи опису та кодування товарів 1, 6 зазначений товар має істотні ознаки мобільного скутера «електричний скутер модель Wisking 4028» та повинен кваліфікуватись у товарній під позиції 0803 10, а саме за кодом 8703 10 18 00 згідно УКТЗЕД. Така позиція щодо кваліфікації згаданого товару узгоджується із позицією Департаменту митно-тарифного та нетарифного регулювання Держмитслужби, доведеної до митниць листом ДМСУ від 24.06.2020 №08-4/19-01/7/6838.

Переглянувши справу за наявними у ній доказами, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги та відзиву на неї, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що в задоволенні апеляційної скарги слід відмовити з наступних підстав.

Відповідно до п. 34-1 ч.1 ст. 4 Митного кодексу України, від 13.03.2012 № 4495-VI (із змінами та доповненнями, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, далі - МК України), митні органи - центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, митниці та митні пости

Здійснюючи державну митну справу, органи доходів і зборів виконують певні завдання, перелічені у ч. 2 ст. 544 МК України, одним із яких є ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (п.12 ч.2 ст.544 МК України).

Згідно з п.49 ч.1 ст.4 МК України пропуск товарів через митний кордон України - надання митним органом відповідній особі дозволу на переміщення товарів через митний кордон України з урахуванням заявленої мети такого переміщення.

В силу п.21 ч.1 ст.4 МК України митна процедура зумовлені метою переміщення товарів через митний кордон України сукупність митних формальностей та порядок їх виконання. В розумінні п.29 ч.1 цієї статті митні формальності - сукупність дій, що підлягають виконанню відповідними особами і митними органами, а також автоматизованою системою митного оформлення з метою дотримання вимог законодавства України з питань митної справи.

Так, судом першої інстанції достовірно встановлено, матеріалами справи підтверджено, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Ортотехно» є підприємством, що створене та діє відповідно до законодавства України, основним видом економічної діяльності якого є виробництво велосипедів, дитячих та інвалідних колясок.

З 2008 року позивач здійснює імпорт крісел колісних виключно для потреб осіб з інвалідністю на виконання урядових програм забезпечення технічними та іншими засобами реабілітації осіб з інвалідністю, дітей з інвалідністю та інших окремих категорій населення.

Відповідно до Протоколу № 28 від 08.08.2019 засідання Експертної комісії Мінсоцполітики України щодо встановлення відповідності кваліфікаційним вимогам підприємств усіх форм власності - кандидатів на виготовлення, постачання, ремонт та технічне обслуговування технічних та інших засобів реабілітації вирішено: включити строком на три роки (з 2020 бюджетного року) підприємства - кандидати до Переліку підприємств, що відповідають кваліфікаційним вимогам на виготовлення, постачання, ремонт та технічне обслуговування технічних та інших засобів реабілітації, зокрема ТОВ Ортехно - низькоактивних крісел колісних базових ККС, ОККС1, ОККС2, ОККСЗ; низькоактивних крісел колісних з гігієнічним отвором базових ОККСС; середньоактивних крісел колісних базових KY903LQ-A, ОККС2Ф; середньоактивних крісел колісних з пристроєм для керування однією рукою ОККСО; активних крісел колісних ОККА; багатофункціональних крісел колісних BEN 4 PLUS STANDART, DIXIE PLUS, OKKCA, OKKCA-Ol, ОККСД; багатофункціональних крісел колісних підвищеної надійності та функціональності Baffin Buggy, Rico Buggy; багатофункціональних крісел колісних базових (реклайнери) ОККСЛ; дорожніх крісел колісних з електроприводом WISKING 1018 Easier; електроскуторів WISKING 4025, WISKING 4028; столи-парти ОСП; стійки з підвищеною надійністю та функціональністю ОСВ, ОСПВ; ліжко з механічним приводом KY313S-32; ліжко з електричним приводом KY208DS; ходунки-рамки ОРП1, ОРПК, ОРПС; протипролежневих подушок GC-Sl, GC-Ml, GC-Ll, GC-XL1; післягарантійний ремонт технічних та інших засобів реабілітації власного виробництва.

Забезпечення осіб з інвалідністю за даними договорами здійснюється відповідно до вимог Порядку забезпечення технічними та іншими засобами реабілітації осіб з інвалідністю, дітей з інвалідністю та інших окремих категорій населення і виплати грошової компенсації вартості за самостійно придбані технічні та інші засоби реабілітації, затвердженого постановою Кабінету і Міністрів України № 321 від 05.04.2012 року (в редакції постанови Кабінету Міністрів України № 238 від 14.03.2018 року) та Наказу Мінсоцполітики України № 602 від 11.04.2017 «Про затвердження Порядку призначення технічних засобів реабілітації відповідно до функціональних можливостей особи з інвалідністю, дитини з інвалідністю, постраждалого внаслідок антитерористичної операції».

03 червня 2020 року позивач за участі митного брокера Товариства з обмеженою відповідальністю «ЗАММЛЕР Україна» подав до Відділу митного оформлення № 1 митного поста «Чайки» Київської митниці Держмитслужби митну декларацію № UA 100300/2020/410481 для здійснення митного оформлення товару, а саме: колясок інвалідних з двигуном або з іншим механізмом для пересування, імпортованого з метою виконання договорів про забезпечення кріслом колісним укладених між особою з інвалідністю, підприємством, що постачає крісла колісні та структурного підрозділу з питань соціального захисту населення.

Товар за митною декларацією № UA 100300/2020/410481 імпортувався на територію України на підставі Контракту купівлі-продажу 20-0104 від 01.04.2020, укладеного між Позивачем та компанією «PROVENTUS TRADING OU».

Відповідно до умов Контракту купівлі-продажу №20-0104 від 01.04.2020, компанія «PROVENTUS TRADING OU», як Продавець продає, a Позивач, як Покупець, оплачує і приймає на умовах СРТ Львів (Україна) комплектуючі для виробництва крісел колісних або / і крісла колісні для людей з обмеженими можливостями та інвалідів відповідно до кількості, асортиментом і цінами, вказаними в інвойсах і супровідних документах.

Відповідно до інвойсу № 20051401 від 16.04.2020, компанія «PROVENTUS TRADING OU» продає на користь Позивача коляски інвалідні Wisking 4028 у кількості 75 штук загальною вартістю 165 750 (сто шістдесят п`ять тисяч сімсот п`ятдесят) євро.

Варто зауважити, що при виконанні митних формальностей під час ввезення на митну територію України у митній декларації та товаросупровідних документах були належним чином відображені всі відомості щодо: найменування, товарів, їх ваги, кількості, країни походження, відправника та одержувача, кількості вантажних місць, їх маркування та номерів, а також відомості, необхідні для визначення коду товару за УКТ ЗЕД та митної вартості товарів.

У посадових осіб Київської митниці Держмитслужби виникли сумніви щодо правильності визначення коду товару за УКТ ЗЕД зазначеного у МД № UA 100300/2020/410481, а тому відповідачем було направлено запит до відділу кодування та класифікації товарів № UA100300/2020/410481 від 04.06.2020.

За наслідками розгляду зазначеного запиту відділом кодування та класифікації товарів Київською митницею Держмитслужби було прийняте рішення, яким було змінено опис та код імпортованого товару.

Цим рішенням змінено опис товару з визначеного позивачем «Коляски інвалідні з двигуном або з іншим механізмом для пересування: 4 -х колісний електричний візок, з 800W мотором, 120АИ контроллером, 13 маленькі колеса, з батареєю арт. Wisking 4028 - 75 шт. Торговельна марка: немає даних. Виробник Shanghai Wisking Electric Machine Co., LTD. Країна виробництва CN.» на визначений відповідачем «Моторний транспортний засіб, призначений для перевезення людей: електричний скутер модель Wisking 4028. Технічні характеристики: електричний двигун потужністю 800W; дві батареї 12V/55Ah; чотири 33 см пневматичні колеса; одне стандартне сидіння з функцією зміни кута нахилу; максимальна швидкість 12-13 км/год; дорожній просвіт 7,5 см; радіус повороту 125 см; панель управління на передній частині рульового управління скутера; загальний розмір-довжина 145 см, ширина 62,5; привід задній; зарядний пристрій зовнішній, 6-ампер; максимальне навантаження 125 кг; маса виробу 133 кг. Виробник Shanghai Wisking Electric Machine Со. LTD. Країна виробництва: CN.».

Судом встановлено, що саме зміна опису товару призвела до зміни коду товару з заявленого Позивачем коду на визначений Відповідачем код .

Відповідачем на підставі рішення про визначення коду товару було оформлено Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100300/2020/00136.

Не погоджуючись із рішенням митного органу про визначення коду товару та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформлені випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, позивач звернувся до суду з вимогами про їх скасування.

Надаючи юридичну оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами у справі, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції вірно застосував норми матеріального та процесуального права, з огляду на таке.

Відносини з приводу митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України, справлянням митних платежів регулюються положеннями Митного кодексу України (від 13.03.2012 № 4495-VI), а також положеннями ПК України та інших законів України з питань оподаткування.

Згідно ч.1 ст. 246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Відповідно до ч.ч.1-2 ст. 248 МК України митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Засвідчення митним органом прийняття товарів, транспортних засобів комерційного призначення та документів на них до митного оформлення здійснюється шляхом проставляння відбитків відповідних митних забезпечень (у тому числі за допомогою інформаційних технологій), інших відміток на митній декларації або документі, який відповідно до законодавства її замінює, а також на товаросупровідних та товарно-транспортних документах у разі їх подання на паперовому носії.

Декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи (ст. 257 МК України).

Перевірка правильності класифікації згідно з українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності є одним з етапів митного контролю.

Згідно зі статтею 67 МК України Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду.

Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

В силу ч.1 ст.68 МК України ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ст.69 МК України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД. Митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД. У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари. Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо. Рішення митних органів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов`язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням митного органу щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Відповідно до пунктів 2, 15 Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 року № 428, УКТЗЕД є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України "Про Митний тариф України", що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі та здійснення митного оформлення товарів.

Форма рішення про визначення коду товару згідно з УКТЗЕД та порядок його прийняття митними органами визначаються Мінфіном.

Пунктом 3 розділу І Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого Наказом Мінфіну від 30.05.2012 № 650 (далі-Порядок), встановлено, що класифікація товару - визначення коду товару відповідно до вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, передбачених Законом України "Про Митний тариф України", з урахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рішень Комітету з Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації, методичних рекомендацій щодо класифікації окремих товарів згідно з вимогами УКТ ЗЕД, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи на виконання статті 68 Кодексу, до початку переміщення товару через митний кордон України, під час митного оформлення та після завершення митного оформлення.

Рішення приймається за результатами класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД у разі необхідності зміни задекларованого коду товару згідно з УКТЗЕД, у тому числі за результатами спрацювання автоматизованої системи аналізу та управління ризиками у складних випадках митних формальностей. У разі коли посадові особи ВМП направлені для виконання службових обов`язків до ПМО чи митного поста, Рішення щодо складного випадку класифікації товару приймається такими посадовими особами без підготовки запиту до ВМП. У разі самостійного виявлення ВМП порушення правил класифікації товарів під час проведення контролю правильності класифікації товарів, задекларованих у митних деклараціях, поданих до митного оформлення, ВМП вноситься відмітка за допомогою автоматизованої системи митного оформлення (далі - АСМО) про прийняття до виконання відповідної митної формальності щодо проведення контролю правильності класифікації товарів та в разі потреби прийняття Рішення (пункт 3 розділу ІІІ Порядку).

Згідно з пунктом 4 розділу III Порядку, контроль правильності класифікації товарів здійснюється, зокрема, шляхом перевірки відповідності відомостей про товар та коду товару згідно з УКТ ЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, з врахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Кодексу.

За визначенням, наведеним ст.1 Закону України "Про Митний тариф України" від 19.09.2013 №584-VII митний тариф України є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

Основними правилами інтерпретації УКТЗЕД передбачено, що класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється за такими правилами: Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТ ЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил: (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного; будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

Пунктом 6 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД передбачено, що для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Разом з тим, згідно з пунктом 3 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином: (a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару; (b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати; (c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються (пункт 4 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД).

Отже, при віднесенні товару до тієї чи іншої позиції слід виходити з більш конкретного опису товару, його характеристик та призначення.

З метою забезпечення виконання Закону України від 19.09.2013 року №584-VIII "Про Митний тариф України" та постанови Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 №428 "Про затвердження Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України" наказом Державної фіскальної служби України від 09.06.2015 №401 затверджено Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності.

Суд апеляційної інстанції, здійснивши перевірку рішень суб`єкта владних повноважень щодо відповідності визначеним ч. 2 ст. 2 КАС України критеріям правомірності, вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності (ч.ч.1-3 ст. 90 КАС України).

З наявних в матеріалах справи доказів слідує, що контроль за правильністю класифікації спірного товару здійснювався відповідачем при пропуску товару на митну територію України.

При наданні правової оцінки у спірних правовідносинах судом апеляційної інстанції враховано правові висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 27 листопада 2018 року у справі №815/5274/17, згідно яких класифікацію товарів за УКТ ЗЕД здійснює особа, яка подає декларацію, а орган доходів і зборів здійснює контроль за такою класифікацією і може самостійно визначити код задекларованого товару лише у тому разі, коли виявить порушення правил класифікації з боку декларанта, а повноваження митного органу щодо самостійного визначення коду товару не є дискреційними та обумовлені виключно наявністю порушення правил класифікації з боку декларанта.

Судом першої інстанцій встановлено, що згідно МД № UA 100300/2020/410481 декларантом позивача заявлено до митного оформлення товар з описом «Коляски інвалідні з двигуном або з іншим механізмом для пересування: 4 -х колісний електричний візок, з 800W мотором, 120АИ контроллером, 13 маленькі колеса, з батареєю арт. Wisking 4028 - 75 шт. Торговельна марка: немає даних. Виробник Shanghai Wisking Electric Machine Co., LTD. Країна виробництва CN». Вказаний товар заявлявся до митного оформлення в графі 33 вищевказаних митних декларацій за кодом згідно з УКТ ЗЕД 87 13 90 00 00.

Так, згідно з Поясненнями до товарної позиції 8713 до цієї товарної позиції включаються:

8713 - Коляски інвалідні з двигуном або без двигуна чи з іншим механізмом для пересування:

8713 10 00 00 - без механізму для пересування

8713 90 00 00 інші

Відповідно до вимог УКТЗЕД коляски інвалідні з двигуном або без двигуна чи з іншим механізмом для пересування розглядаються у товарній позиції 8713. Згідно з поясненнями до товарної позиції 8713 до цієї товарної позиції включаються коляски, крісла-коляски, чи аналогічні транспортні засоби, які сконструйовані спеціально для перевезення інвалідів, незалежно від того, мають вони механічний привод чи ні. Транспортні засоби, що мають механічний привід, як правило, приводяться в рух від легкого мотора чи руками за допомогою важеля або ручного механізму. Інший тип інвалідних колясок приводиться у рух штовханням або обертанням коліс за допомогою рук.

До цієї товарної позиції не включаються:

a) звичайні транспортні засоби, пристосовані для використання людьми, не здатними пересуватися (наприклад, автомобіль, обладнаний пристроями ручного керування зчепленням, акселератором і т.п. (товарна позиція 8703), чи двоколісний велосипед, обладнаний спеціальним пристроєм і приводиться в рух однією ногою (товарна позиція 8712);

b) носилки на роликах (товарна позиція 9402).

Моторизовані засоби спеціального призначення для людей не здатних пересуватись самостійно, відрізняються від транспортних засобів товарної позиції 8703 головним чином тому, що вони мають: максимальну швидкість 10 км/год, тобто швидкість бистрого ходу; максимальну ширину 80 см; дві пари коліс, що торкаються землі; спеціальні пристосування для полегшення болю людини, не здатної до пересування (наприклад підставка для стабілізації ніг). Такі транспортні засоби можуть мати: додатковий набір коліс (протиперекидувачі); рульове керування та інші важелі керування (наприклад джойстик), зручні для маніпулювання; такі важелі керування зазвичай прикріплені до одного з підлокітників; вони не бувають у вигляді окремої рульової колонки з регульованим нахилом.

До цієї товарної категорії включаються транспортні засоби з електричним приводом, подібні кріслам-коляскам, призначеним лише для перевезення людей, не здатних до пересування.

Однак до цієї товарної категорії не включаються скутери з приводом (мобільні скутери), оснащені окремою рульовою колонкою із регульованим нахилом. Вони належать до товарної позиції 8703 УКТЗЕД.

Товарна позиція 8703 УКТЗЕД має наступний текстовий опис: Автомобілі легкові та інші моторні транспортні засоби, призначені головним чином для перевезення людей (крім моторних транспортних засобів товарної позиції 8702), включаючи вантажопасажирські автомобілі-фургони та гоночні автомобілі.

В поясненнях до товарної позиції 8703 УКТЗЕД зазначено, що до цієї товарної позиції включаються моторні транспортні засоби різних видів (включаючи автомобілі-амфібії), призначені для перевезення людей. У транспортних засобів цієї товарної позиції можуть бути двигуни будь-якого типу (двигуни внутрішнього згоряння, електродвигуни, газотурбінні двигуни і т.п.).

Слід зазначити, що до товарної підпозиції 870310 відносяться транспортні засоби, спеціально призначені для пересування снігом, спеціальні автомобілі для перевезення спортсменів на майданчики для гри в гольф та аналогічні транспортні засоби.

Наведене вище узгоджується також з іншими письмовими доказами у справі, які підтверджують належність класифікації імпортованого товару в товарній позиції 8713.

Так, відповідно до сертифікату відповідності № UA.1.02704-17 від 27 січня 2017 року, крісло колісне з електричним приводом Wisking 4028 віднесено до коду товару 87139000 за УКТ ЗЕД та вказано, що крісло колісне з електричним приводом Wisking 4028 відповідає ДСТУ 7204:2010 Крісла колісні з електричним приводом. Загальні технічні умови. Сертифікат було видано ДП Центр сертифікації технічних засобів реабілітації та послуг на підставі протоколу випробувань № 24-2017 від 23.01.2017, виданого лабораторією досліджень та випробувань технічних засобів реабілітації УкрНДІ протезування.

Відповідно до додатку до сертифікату відповідності № UA.1.02704-17 від 27 січня 2017 року «Крісло колісне (коляска) з електричним приводом та сервокеруванням на задні колесаWisking 4028» має наступні характеристики: габаритна ширина: 660-700 мм, діаметр всіх коліс перевищує 260 мм; сидіння та спинка регулюються вручну; підлокітники: знімні або складені, підніжка не регулюється; розбірне; ширина сидіння: понад 47 см до 50 см; допустиме навантаження 100 кг; сидіння - знімне, регулюється по висоті, регулюється по горизонталі, регулюється ефективна ширина; підлокітники подовжені, відкидаються, регулюються по горизонталі; підніжка: фіксована; наявність: підголівника; подушки на сидіння, подушки на спинку, запобіжного поясу, протиперекидного пристрою; система опори тіла - регулюється по висоті, по горизонталі, обертається; спинка - регулюється кут нахилу; маса понад 40 кг.

З огляду на наведене, крісло колісне моделі Wisking 4028 не є автомобілем та іншим моторним транспортним засобом, призначеним головним чином для перевезення людей, включаючи вантажопасажирські автомобілі-фургони та гончі автомобілі, транспортним засобом, спеціально призначеним для пересування снігом та спеціальним автомобілем для перевезення спортсменів на майданчики для гри в гольф та аналогічним транспортним засобом. Таке крісло колісне взагалі не призначене для перевезення вантажів й, відповідно, не може класифікуватися за кодом УКТЗЕД 8703.

Судом здійснено оцінку всіх наявних у справі доказів з точки зору їх належності (відношення до обставин справа), допустимості (отримання уповноваженими суб`єктами у спосіб та у порядку, встановлений законом), достовірності (відповідності фактам об`єктивної дійсності) та достатності. При цьому, надані позивачем документи кореспондуються між собою та містять чітку, недвозначну і зрозумілу інформацію про товар.

Судом також слушно наголошено на тому, що відповідачем протягом тривалого часу допускалось митне оформлення крісел колісних моделі Wisking 4028 за кодом УКТЗЕД , що підтверджується наявними у матеріалах справи копіями митних декларацій: від 28.08.2018 № UA125110/2018/416356, від 07.11.2018 № UA125110/2018/421724, від 13.03.2019 № UA125110/2019/404473, від 26.07.2019 № UA125110/2019/414063, від 23.09.2019 № UA125110/2019/418336, від 10.02.2020 № UA100300/2020/402184, від 27.04.2020 № UA100300/2020/407684.

Зі змісту оскаржуваного рішення про визначення коду товару слідує, що відповідач при перевірці належності кодування товару зокрема керувався технічною документацією, представленою позивачем, фотозображенням товару та актом про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу за митною декларацією від 04.06.2020 №UA100300/2020/410481, однак оскаржуване Рішення не містить висновків щодо врахування чи неврахування зазначених документів.

За такого множинного підходу до кодування товару «крісла колісні моделі Wisking 4028» в даному випадку відповідачем на розгляд суду суду не надано доказів вжиття заходів для здійснення перевірки коду УКТЗЕД шляхом проведення експертного дослідження, що, на переконання суду, є доцільним для підтвердження правомірності самостійного визначення коду товару та зміни його опису митним органом з огляду на покликання відповідача на наявність технічних та конструктивних особливостей товару.

Водночас неврахування судом першої інстанції покликань відповідача на інформацію на Рішення митних адміністрацій: Угорщини від 27.03.2015 N9HUT62, Естонії від 11.03.2019 № ESBTIEBTI2018SQL763: Німеччини від 20.05.2019 № DEBTT14370/19-1, як на підставу для прийняття оскаржуваного рішення, суд апеляційної інстанції вважає правомірним, оскільки матеріали справи не містять витягів з зазначених рішень митних адміністрацій.

Крім того, додані відповідачем на розгляд суду в підтвердження правомірності своїх дій документи складені іноземною мовою без перекладу, що унеможливлює надання таким документам належної правової оцінки.

Беручи до уваги встановлені фактичні обставини справи, слід зазначити, що Київською митницею Держмитслужби не виконано покладеного ч.2 ст. 78 КАС України обов`язку щодо доказування правомірності прийнятих рішень.

За таких обставин, суд першої інстанції дійшов вірного висновку щодо протиправності оскаржуваного рішення та безпідставності класифікації митним органом товару за кодом УКТЗЕД , що має наслідком скасування рішення Київської митниці Держмитслужби про визначення коду №КТ- UA -2020 від 05.06.2020.

Згідно із статтею 264 Кодексу митна декларація реєструється та приймається органом доходів і зборів у порядку, що визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику. Митна декларація приймається для митного оформлення, якщо вона подана за встановленою формою, підписана особою, яка її подала, і перевіркою цієї декларації встановлено, що вона містить всі необхідні відомості і до неї додано всі документи, визначені цим Кодексом. Факт прийняття митної декларації засвідчується посадовою особою органу доходів і зборів, яка її прийняла, шляхом проставлення на ній відбитка відповідного митного забезпечення та інших відміток (номера декларації, дати та часу її прийняття тощо), у тому числі з використанням інформаційних технологій.

У випадках, коли з причин, визнаних органом доходів і зборів обґрунтованими, окремі документи, визначені цим Кодексом, не можуть бути представлені разом з митною декларацією, дозволяється подання таких документів протягом часу, що визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

З моменту прийняття органом доходів і зборів митної декларації вона є документом, що засвідчує факти, які мають юридичне значення, а декларант або уповноважена ним особа несе відповідальність за подання недостовірних відомостей, наведених у цій декларації.

Орган доходів і зборів не має права відмовити у прийнятті митної декларації, якщо виконано всі умови, встановлені цим Кодексом.

За визначенням, викладеним устатті 256 Митного кодексу України, відмова у митному оформленні - це письмове вмотивоване рішення органу доходів і зборів про неможливість здійснення митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через невиконання декларантом або уповноваженою ним особою умов, визначених цим Кодексом. У рішенні про відмову у митному оформленні повинні бути зазначені причини відмови та наведені вичерпні роз`яснення вимог, виконання яких забезпечує можливість митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення. Зазначене рішення повинно також містити інформацію про порядок його оскарження.

Згідно зі статтею 264 Митного кодексу орган доходів і зборів відмовляє у прийнятті митної декларації виключно з таких підстав: 1) митна декларація не містить усіх відомостей або подана без документів, передбачених статтею 335 цього Кодексу; 2) електронна митна декларація не містить встановлених законодавством обов`язкових реквізитів; 3) митну декларацію подано з порушенням інших вимог, встановлених цим Кодексом.

У разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою органу доходів і зборів заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику. Один примірник зазначеної картки невідкладно вручається (надсилається) декларанту або уповноваженій ним особі (частина 12 статті 264 МК України).

Оскільки в даному випадку підставою для винесення Київською митницею Держмитслужби картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100300/2020/00136 слугувало протиправне Рішення про визначення коду товару №КТ-UA -2020 від 05.06.2020, тобто відсутні належні правові підстави, визначені митним законодавством України, суд апеляційної інстанції поділяє висновки суду першої інстанції, що вказана картка теж підлягає визнанню протиправною та скасуванню.

З огляду на доводи апеляційної скарги, дослідженню судом апеляційної інстанції також підлягає питання правомірності відмови судом першої інстанції в задоволенні клопотання відповідача про залишення адміністративного позову без розгляду, як такого, що поданий поза межами встановленого процесуальним законом строку.

За унормуванням ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Разом з тим, суд апеляційної інстанції зауважує, що застосування судом правових норм й вчинення дій, що мають юридичне значення, повинно відбуватись із урахуванням обставин конкретної справи та забезпеченням ефективного захисту прав, свобод та законних інтересів.

Формальний підхід суду до здійснення своїх повноважень вже на стадії звернення особи до суду може призвести до порушення права на справедливий судовий розгляд.

Питання доступу особи до правосуддя неодноразово було предметом судового розгляду Європейського суду з прав людини.

Так, Європейський суд з прав людини у своїй практиці наголошує на тому, що право на розгляд справи означає право особи звернутися до суду та право на те, що його справа буде розглянута та вирішена судом. При цьому особі має бути забезпечена можливість реалізувати вказані права без будь-яких перепон чи ускладнень. Здатність особи безперешкодно отримати судовий захист є змістом поняття доступу до правосуддя.

Перешкоди у доступі до правосуддя можуть виникати як через особливості внутрішнього процесуального законодавства, так і через передбачені матеріальним правом обмеження. Для ЄСПЛ природа перешкод у реалізації права на доступ до суду не має принципового значення.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) гарантує кожному право на справедливий суд, що включає, крім іншого, право на розгляд справи. Відповідні положення Конвенції знайшли своє втілення також у статті 55 Конституція України, згідно з якою права і свободи людини і громадянина захищає суд; кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

З тексту ст. 6 Конвенції прямо випливає, що доступність правосуддя є невід`ємним елементом права на справедливий суд. У рішенні по справі «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975, ЄСПЛ дійшов до висновку, що сама конструкція ст. 6 Конвенції була би безглуздою та неефективною, якби вона не захищала право на те, що справа взагалі буде розглядатися. У рішенні по цій справі Суд закріпив правило, що ч. 1 ст. 6 Конвенції містить у собі й невід`ємне право особи на доступ до суду.

Зміст права на захист полягає в тому, що кожен має право звернутися до суду, якщо його права чи свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод.

На переконання суду апеляційної інстанції, суд першої інстанції, відмовляючи у задоволенні клопотання про залишення без розгляду позовних вимог ТзОВ «Ортотехно», правомірно уникнув надмірного формалізму та врахував непропорційність застосування таких процесуальних засобів та поставленою метою, наслідком чого стало забезпечення права позивача на судовий захист.

Оцінюючи доводи апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції зазначає, що такі були перевірені та проаналізовані судом першої інстанції та їм була надана належна правова оцінка. Доводами апеляційної скарги не спростовуються висновки, викладені судом першої інстанції в оскаржуваному рішенні.

Відповідно до частини першої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Суд першої інстанції повністю виконав вказані вимоги процесуального закону, оскільки до спірних правовідносин вірно застосував норми матеріального та процесуального права, що призвело до ухвалення законного рішення, яке скасуванню не підлягає.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу розглянуто судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) в строки, встановлені статтею 309 КАС України.

Керуючись статтями 242, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Кивської митниці Держмитслужби залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 29 липня 2021 року у справі №380/8130/21 - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених п.2 ч.5 ст.328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя І. В. Глушко
судді О. І. Довга
І. І. Запотічний