Справа № 420/25720/21
Суддя: Скупінська О.В.
Дата ухвалення: 2022-02-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 лютого 2022 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі гголовуючого судді Скупінської О.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом Департаменту капітального будівництва та дорожнього господарства Одеської обласної державної адміністрації до Державної аудиторської служби України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: товариство з обмеженою відповідальністю «ЕКСТЕР`ЄР-ДИЗАЙН» про визнання протиправним та скасування висновку

В С Т А Н О В И В:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Департаменту капітального будівництва та дорожнього господарства Одеської обласної державної адміністрації до Державної аудиторської служби України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: товариство з обмеженою відповідальністю «ЕКСТЕР`ЄР-ДИЗАЙН» про визнання протиправним та скасування висновку Державної аудиторської служби України від 03.12.2021 складеного за результатом моніторингу закупівлі «Ремонтно-реставраційні роботи на будівлі-пам`ятці національного значення «Нова біржа» Одеська обласна філармонія, за адресою м. Одеса, вул. Буніна, 15» (Протиаварійні та невідкладні консерваційні роботи)» ідентифікатор закупівлі UA-2021-10-05-009406-b.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що ним було оголошено процедуру закупівлі, а саме відкриті торги по предмет закупівлі «Ремонтно-реставраційні роботи на будівлі-пам`ятці національного значення «Нова Біржа» Одеська обласна філармонія. Переможцем торгів визнано товариство з обмеженою відповідальністю «ЕКСТЕР`ЄР-ДИЗАЙН». За результатами моніторингу закупівлі відповідачем складено та оприлюднено висновок, згідно з яким встановлено порушення п.1 ч.1 ст.31 Закону України «Про публічні закупівлі», оскільки довідка учасника торгів товариства з обмеженою відповідальністю «ЕКСТЕР`ЄР-ДИЗАЙН» не містить інформацію про будівельні машини та механізми та зобов`язано позивача здійснити заходи щодо усунення виявленого порушення шляхом припинення зобов`язань за договором. Позивач вважає зазначений висновок протиправним, оскільки товариство з обмеженою відповідальністю «ЕКСТЕР`ЄР-ДИЗАЙН» підтвердило наявність обов`язкового обладнання, яке необхідне для дотримання виконання робіт з урахуванням та додержанням усіх технологій виконання робіт по предмету закупівлі.

Крім того, представник позивача стверджує, що оскаржуваний висновок про результати моніторингу закупівлі від 03.12.2021 не відповідає критеріям обґрунтованості, своєчасності та розсудливості, складений без урахування усіх обставин, що мають значення для їх прийняття, та з порушенням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів позивача та третіх осіб, а також суспільних інтересів, і цілями, на досягнення яких вони спрямовані, відтак вважає, що є протиправним та підлягає скасуванню.

Відповідачем надано до суду відзив на адміністративний позов, в якому представник відповідача зазначив, що доводи позовної заяви є необґрунтованими та безпідставними, а тому позовні вимоги задоволенню не підлягають.

В обґрунтування правової позиції представник відповідача зазначив, що учасник TOB «Компанія «ЕКСТЕР`ЄР-ДИЗАЙН» у складі тендерної пропозиції надав «Підсумкову відомість ресурсів» по ремонтно-реставраційним роботам на будівлі-пам`ятці національного значення - «Нова-Біржа» Одеська обласна філармонія» за адресою: м. Одеса, вул. Буніна, 15, у пунктах 11, 14, 17, 25 розділу II «Будівельні машини і механізми» якої передбачив, що для виконання робіт за предметом закупівлі використовуватимуться, зокрема, агрегати фарбувальні високого тиску для фарбування поверхонь конструкцій, потужність 1 кВт; віброущільнювач (віброплити) з бензиновим двигуном легкі, маса до 100 кг.; електростанції пересувні, потужність 2 кВт; розчинозмішувачі пересувні, місткість 150 л (працює від пересувної електростанції).

При цьому учасник ТОВ «Компанія «ЕКСТЕР`ЄР-ДИЗАЙН» у складі тендерної пропозиції надав довідку про наявність обладнання та матеріально технічної бази від 20.10.2021 № 1020/-2, розділ 1 «Будівельні машини і механізми, обладнання, устаткування» яка не містить інформацію про вищезазначені будівельні машини і механізми, що не відповідає вимогам розділу 1 Додатку № 2 до тендерної документації.

Однак, за твердженням представника відповідача, на порушення вимог абзацу другого пункту 1 частини першої статті 31 Закону № 922 замовник не відхилив тендерну пропозицію ТОВ «Компанія «ЕКСТЕР`ЄР-ДИЗАЙН» як таку, що не відповідає кваліфікаційним критеріям, установленим статтею 16 Закону № 922, та уклав з ним договір.

Також представник відповідача у відзиві зазначає, що Держаудитслужба склала оскаржуваний висновок від 03.12.2021 № 1092 відповідно до наказу № 384 з дотриманням вимог наказу №552, у пункті 3 констатуючої частини Держаудитслужба зазначила про зобов`язання вжити заходів щодо усунення виявлених порушень, а саме: шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

З огляду на викладене, на переконання представника відповідача, Держаудитслужба зазначила один із способів усунення виявленого порушення, який є чітким та зрозумілим.

Третя особа товариство з обмеженою відповідальністю «Компанія «ЕКСТЕР`ЄР-ДИЗАЙН» скористалась своїм правом та надало до суду пояснення, в яких підтримує позицію позивача, викладену в адміністративному позові з аналогічних підстав.

Ухвалою суду від 21.12.2021 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвалою суду від 21.01.2022 у Департаменту капітального будівництва та дорожнього господарства Одеської обласної державної адміністрації витребувано додаткові письмові докази щодо виконання договору №50 від 08.11.2021.

Представником позивач через канцелярію суду 27.01.2022 подано витребувані судом письмові докази.

Вивчивши матеріали справи, дослідивши обставини та факти, якими обґрунтовувалися вимоги, перевіривши їх доказами, суд встановив наступні факти та обставини.

Департаментом капітального будівництва та дорожнього господарства Одеської обласної державної адміністрації 05.10.2021 оголошено процедуру закупівлі, а саме: відкриті торги по предмету закупівлі «Ремонтно-реставраційні роботи на будівлі-пам`ятці національного значення - «Нова Біржа» Одеська обласна філармонія, за адресою м. Одеса, вул. Буніна, 15» Протиаварійні та невідкладні консерваційні роботи) (https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2021-10-05-009406-b , ідентифікатор закупівлі UA- 2021 -10-05-009406-b).

Департаментом капітального будівництва та дорожнього господарства Одеської обласної державної адміністрації оприлюднено тендерну документацію на закупівлю робіт «Ремонтно-реставраційні роботи на будівлі-пам`ятці національного значення «Нова Біржа» Одеська обласна філармонія, за адресою м. Одеса, вул. Буніна, 15» (Протиаварійні та невідкладні консерваційні роботи):

Перелік документів, які вимагаються замовником для підтвердження відповідності учасника встановленим кваліфікаційним критеріям;

Перелік документів, які вимагаються замовником для підтвердження відповідності учасника вимогам;

Технічна специфікація (технічне завдання);

Тендерна форма «Пропозиція»;

Проект договору про закупівлю послуг.

Переможцем торгів визнана ТОВ «Компанія «ЕКСТЕР`ЄР-ДИЗАЙН».

25.10.2021 опубліковано повідомлення про намір укласти договір про закупівлю із переможцем - ТОВ «Компанія «ЕКСТЕР`ЄР-ДИЗАЙН»():

Назва предмета закупівля: «Ремонтно-реставраційні роботи на будівлі-пам`ятці національного значення «Нова Біржа» Одеська обласна філармонія, за адресою м. Одеса, вул. Буніна, 15» (Протиаварійні та невідкладні консерваційні роботи)» (ДК 021:2015: 45453000-7 Капітальний ремонт і реставрація).

Місце надання послуг: вул. Буніна, 15, м. Одеса, Одеська область, 65026, Україна.

Ціна тендерної пропозиції: 53 800 087,99 UAH з ПДВ. Строк виконання робіт чи надання послуг: до 01.10.2022.

08.11.2021 між Департаментом капітального будівництва та дорожнього господарства Одеської обласної державної адміністрації та ТОВ «Компанія «ЕКСТЕР`ЄР-ДИЗАЙН» укладено Договір №50 про закупівлю робіт по об`єкту: Ремонтно-реставраційні роботи на будівлі-пам`ятці національного значення «Нова Біржа» Одеська обласна філармонія, за адресою м. Одеса, вул. Буніна, 15» (Протиаварійні та невідкладні консерваційні роботи).

Держаудитслужба відповідно до частини другої статті 8 Закону №922, пункту 9 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року №43 та на підставі наказу Держаудитслужби від 10.11.2021 №384, здійснила моніторинг процедури закупівлі UА-2021-10-05-009406-b (Ремонтно-реставраційні роботи на будівлі-пам`ятці національного значення - «Нова Біржа» Одеська обласна філармонія, за адресою м. Одеса, вул. Буніна, 15» (Протиаварійні та невідкладні консерваційні роботи), 58399858.8 UАН, 45453000-7, ДК021, 1, роботи) в частині дотримання позивачем законодавства у сфері публічних закупівель.

За результатами моніторингу процедури закупівлі складено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі від 03.12.2021 №1092, який оприлюднено в електронній системі закупівель 03.12.2021.

У розділі «Висновок про наявність або відсутність порушень законодавства» встановлено:

за результатами аналізу питання дотримання законодавства у сфері публічних закупівель щодо розгляду тендерної пропозиції ТОВ «Компанія «ЕКСТЕР`ЄРДИЗАЙН» установлено порушення вимог абзацу другого пункту 1 частини першої статті 31 Закону;

за результатами аналізу питання дотримання Замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону та внесення змін до неї, своєчасності надання роз`яснень щодо тендерної документації, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця, надання відповіді на запит органу державного фінансового контролю про надання пояснень щодо прийняття рішень та/або вчинення дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі порушень не установлено.

Так, відповідач в розділі зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель (у разі наявності таких порушень) визначив, що з огляду на встановлене порушення законодавства у сфері публічних закупівель, яке є значущим через необ`єктивне та упереджене визначення переможця процедури закупівлі, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Держаудитслужба зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявленого порушення шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Позивач не погоджуючись з прийняти рішенням звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Вирішуючи дану адміністративну справу, суд виходить з наступного.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю). Орган державного фінансового контролю у своїй діяльності керується Конституцією України, Бюджетним кодексом України, цим Законом, іншими законодавчими актами, актами Президента України та Кабінету Міністрів України.

Положеннями ст.2 Закону України «Про основні засади здійснення державного Фінансового контролю в Україні» встановлено, що головними завданнями органу державного фінансового контролю є, зокрема, здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань; за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі.

Згідно із ст.5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України. Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43 (далі - Положення №43) Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Пунктом 7 Положення №43 встановлено, що Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Отже, Державна аудиторська служба України безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи відповідно до ст.5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» здійснює контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» (далі також Закон 922-VIII).

Частиною 1 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон) визначено, моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи.

Моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель (п.14 ч.1 ст.1 Закону №922-VIII).

Відповідно до ч.2 ст.8 Закону 922-VIII рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Частиною 3 статті 8 Закону №922-VIII передбачено, що повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Частиною 4 статті 8 Закону №922-VIII врегульовано строк здійснення моніторингу процедури закупівлі який не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

Відповідно до ч.6 ст.8 Закону №922-VIII за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Порушення відповідачем вказаних норм ст.8 Закону № 922-VIII, які врегульовують процедури призначення та проведення моніторингу, а також оформлення його результатів, судом не встановлено.

Відповідно до ч.7 ст.8 Закону № 922-VIII у висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.

Згідно з нормами розділу ІІІ Наказу від 08.09.2020 №552 «Порядок заповнення констатуючої частини форми висновку» у пункті 1 констатуючої частини зазначаються:

питання, що стало предметом аналізу дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель, перелік проаналізованих документів та інформації, інші дії органу державного фінансового контролю, яких було вжито відповідно до законодавства для забезпечення проведення моніторингу процедури закупівлі;

опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу процедури закупівлі, із зазначенням:

структурної одиниці нормативно-правового акта, норми якої порушено, його виду, найменування суб`єкта нормотворення, дати прийняття та його реєстраційного індексу (крім законів), заголовка, а в разі відсилання до зареєстрованого нормативно-правового акта - також дати і номера його державної реєстрації в Міністерстві юстиції України. Під час зазначення структурної одиниці закону зазначається лише її заголовок (крім законів про внесення змін);

найменування та реквізитів документів, на підставі яких зроблено висновок про наявність порушення (у разі потреби також деталізуються суть та обставини допущення порушення).

У пункті 2 заповнюється висновок про наявність чи відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель за кожним із питань, що аналізувалися.

Відповідно до пунктів, 10, 11 ст. 8 Закону №922-VIII у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.

Якщо замовник не усунув визначене у висновку порушення, що призвело до невиконання ним вимог, передбачених цим Законом, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю після закінчення строку на оскарження до суду, визначеного у частині десятій цієї статті, за результатами моніторингу вчиняє дії щодо притягнення до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Номер протоколу зазначається в електронній системі закупівель наступного робочого дня з дня складання протоколу, а також зазначаються дата та номер відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження.

Відповідно до ст.15 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» законні вимоги службових осіб органу державного фінансового контролю є обов`язковими для виконання службовими особами об`єктів, що контролюються.

Пунктом 15 статті 10 цього ж Закону передбачено, що органу державного фінансового контролю надається право, зокрема, порушувати перед керівниками відповідних органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій питання про притягнення до відповідальності осіб, винних у допущених порушеннях.

З наведених законодавчих положень вбачається, що складений за результатами моніторингу закупівлі висновок про результати моніторингу закупівлі є актом індивідуальної дії, який містить обов`язкові для виконання заходи, направлені на усунення виявлених порушень, і такий висновок в зобов`язальній частині може бути оскаржений як в адміністративному, так і в судовому порядку.

При цьому, викладені у висновку про результати моніторингу закупівлі порушення, можуть бути підставою для притягнення службових (посадових) осіб підконтрольних суб`єктів господарювання як до дисциплінарної, так і до адміністративної відповідальності.

Враховуючи, що в оскарженому висновку вказується про порушення позивачем законодавства про закупівлі, - на підставі вищенаведених законодавчих положень такий висновок у зобов`язальній частині має негативні наслідки для позивача.

З огляду на вищевикладене суд зазначає, що висновок від 03.12.2021 про результати моніторингу процедури закупівлі №UA--2021-10-05-009406-b має безпосередні наслідки та негативний вплив для позивача, як замовника послуги, що обумовлює необхідність забезпечення права на його судове оскарження з метою захисту права та інтересів позивача.

У постанові від 02 квітня 2020 року у справі №400/2165/19 Верховний Суд наголосив, що Висновок, складений за наслідками моніторингу закупівель, є індивідуально-правовим актом, його виконання має безпосередній вплив на права і обов`язки не лише позивача, але ж і для переможця конкурсу у сфері публічних закупівель.

Стосовно висновку відповідача про порушення позивачем вимог абзацу другого пункту 1 частини першої статті 31 Закону, суд зазначає таке.

Як зазначено в оскаржуваному висновку, під час моніторингу проаналізовано: річний план закупівель Департаменту капітального будівництва та дорожнього господарства Одеської обласної державної адміністрації (далі Замовник) на 2021 рік, оголошення про проведення відкритих торгів, тендерну документацію, затверджену рішенням уповноваженої особи від 05.10.2021 № 0510/м, тендерну пропозицію товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія «ЕКСТЕР`ЄРДИЗАЙН» (далі ТОВ «Компанія «ЕКСТЕР`ЄР-ДИЗАЙН»), протокол розкриття тендерних пропозицій від 25.10.2021 №2510-1/м, повідомлення про намір укласти договір від 25.10.2021, договір №50 від 08.11.2021, пояснення Замовника, отримані 12.11.2021 через електронну систему закупівель.

За результатами моніторингу установлено, що відповідно до розділу 1 «Наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій» Додатку № 2 «Перелік документів, які вимагаються для підтвердження відповідності учасників, встановленим у тендерній документації, кваліфікаційним критеріям» до тендерної документації Замовник установив вимогу щодо надання учасниками у складі тендерних пропозицій довідки про наявність обладнання та матеріальнотехнічної бази. Ця довідка повинна відображати основні машини, механізми, обладнання, передбачені кошторисом учасника («Підсумкова відомість ресурсів» розділ ІІ «Будівельні машини і механізми»). У разі, якщо довідка про наявність обладнання та матеріально-технічної бази не буде відповідати кошторисним розрахункам Учасника, така тендерна пропозиція буде відхилена. Учасник ТОВ «Компанія «ЕКСТЕР`ЄР-ДИЗАЙН» у складі тендерної пропозиції надав «Підсумкову відомість ресурсів» по ремонтно-реставраційним роботам на будівлі-пам`ятці національного значення «Нова Біржа» Одеська обласна філармонія» за адресою м. Одеса, вул. Буніна, 15, у пунктах 11, 14, 17, 25 розділу ІІ «Будівельні машини і механізми» якої передбачив, що для виконання робіт за предметом закупівлі використовуватимуться, зокрема, агрегати фарбувальні високого тиску для фарбування поверхонь конструкцій, потужність 1 кВт; віброущільнювач (віброплити) з бензиновим двигуном легкі, маса до 100 кг.; електростанції пересувні, потужність 2 кВт; розчинозмішувачі пересувні, місткость 150 л (працює від пересувної електростанції). При цьому учасник ТОВ «Компанія «ЕКСТЕР`ЄР-ДИЗАЙН» у складі тендерної пропозиції надав довідку про наявність обладнання та матеріально технічної бази від 20.10.2021 № 1020/-2, розділ 1 «Будівельні машини і механізми, обладнання, устаткування» якої не містить інформацію про вищезазначені будівельні машини і механізми, що не відповідає вимогам розділу 1 Додатку № 2 до тендерної документації. Однак, на порушення вимог абзацу другого пункту 1 частини першої статті 31 Закону замовник не відхилив тендерну пропозицію ТОВ «Компанія «ЕКСТЕР`ЄР-ДИЗАЙН», як таку, що не відповідає кваліфікаційним критеріям, установленим статтею 16 Закону, та уклав з ним Договір.

Відповідно до абз. 2 п.1 ч.1 ст. 31 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо учасник процедури закупівлі не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства;

В свою чергу, абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону передбачено, що тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.

Так, у тендерній документації затвердженої позивачем на закупівлю робіт Ремонтно-реставраційні роботи на будівлі-пам`ятці національного значення - «Нова Біржа» Одеська обласна філармонія, за адресою м. Одеса, вул. Буніна, 15» і Протиаварійні та невідкладні консерваційні роботи)», Додатком 2 до тендерної документації передбачено перелік документів, які вимагаються замовником для підтвердження відповідності учасників кваліфікаційним критеріям, зокрема розділом №1 визначений такий критерій: «наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій. Ця довідка повинна відображати основні машини, механізми, обладнання, передбачені кошторисом учасника («Підсумкова відомість ресурсів» розділ II «Будівельні машини і механізми»).

До переліку техніки включаються машини та механізми, які необхідно використовувати при виконанні робіт. Кількість техніки має бути достатньою для виконання робіт у повному обсязі. Обов`язкова наявність:

-Установки бурові ударно-канатного буріння для буріння свердловин під палі глибиною до 20 м, діаметр до 1200 мм

- Віброзаглиблювачі низькочастотні для заглиблювання паль-оболонок

- Крани на гусенічному ходу,16 т

- Крани на автомобільному ходу, 10 т

- Вишки телескопічні [на автомобілі]

- Агрегати зварювальні пересувні , з номінальним зварювальним струмом 250-400 А

- Компресори пересувні продуктивність 2,2 м3/хв

Примітка: у разі якщо учасники під час формування тендерної пропозиції, планують замінити машино-механізми на інші, які виконують аналогічні функції, або роботи, що визначені в технічній специфікації можуть бути виконані без застосування вказаних механізмів, то вони зобов`язані відобразити таку заміну шляхом подання у складі тендерної пропозиції розрахунок вартості експлуатації одної маш/год машин та пояснення щодо невикористання вказаних механізмів у своїй пропозиції.

Інформація про автомобільну техніку (на автомобільному ходу) підтверджується документально, а саме:

- у разі, якщо автомобільна техніка (будівельні машини та механізми) власна, то на підтвердження подаються копії технічних паспортів на автомобільну техніку (на автомобільному ходу);

- у разі, якщо автомобільна техніка (будівельні машини та механізми) (на автомобільному ходу) орендована, чи у лізингу, чи надаються послуги автотранспорту, тощо, то подаються копії договорів оренди (лізингу, надання послуг, тощо). Договори повинні бути чинні на дату подання пропозиції або ж повинен бути представлений протокол намірів про продовження терміну дії договору.

Учасник повинен підтвердити наявність власного, або орендованого риштування. У випадку, якщо риштування власне, надається сертифікат (технічний паспорт) на риштування та витяг з оборотно-сальдової відомості, або копія оборотно- сальдової відомості, що підтвердить наявність риштування на балансі учасника. У випадку, якщо риштування орендоване (надаютсья послуги риштування), надається копія чинного договору оренди (надання полуг), який діє протягом строку виконання робіт за цим договором та сертифікат (технічний паспорт).

Учасник обов`язково має підтвердити наявність приміщення для складування та зберігання демантованого декору, для підтвердження якого надаються документи, які підтверджуть право власності та/або користування даним приміщень.

У разі, якщо довідка про наявність обладнання та матеріально-технічної бази не буде відповідати кошторисним розрахункам Учасника, така тендерна пропозиція буде відхилена.»

Разом з тим, учасником ТОВ «Компанія «ЕКСТЕР`ЄР-ДИЗАЙН» на сторінці тендеру за номером закупівлі UA-2021-10-05-009406-b у документації було надано наступні документи, а саме:

- «Підсумкова відомість ресурсів» по ремонтно-реставраційним роботам на будівлі-пам`ятці національного значення «Нова Біржа» Одеська обласна філармонія» за адресою м. Одеса, вул. Буніна, 15, у пунктах 11, 14, 17, 25 розділу ІІ «Будівельні машини і механізми» відповідно до якої для виконання робіт за предметом закупівлі використовуватимуться, зокрема, агрегати фарбувальні високого тиску для фарбування поверхонь конструкцій, потужність 1 кВт; віброущільнювач (віброплити) з бензиновим двигуном легкі, маса до 100 кг.; електростанції пересувні, потужність 2 кВт; розчинозмішувачі пересувні, місткость 150 л (працює від пересувної електростанції);

- Довідка про наявність обладнання та матеріально-технічної бази від 20.10.2021 №1020/2;

- Договір оренди техніки (з епікажем) від 14.09.2021 №14/09-21;

- Договір оренди транспортного засобу від 19.03.2020 №19-03/20-8;

- Свідоцтво про реєстрацію машини кран самохідний TADANO GR-450-1- 00101;

- Договір про надання послуг від 01.10.2021 №01-10/21/15М;

- Договір оренди транспортного засобу від 28.09.2019 №1339;

- Договір оренди обладнання від 11.10.2021 №11/10-21 /22plus;

- Паспорт та інструкція на інвертор-випрямляч зварювальний ПАТОН;

- Договір оренди від 19.10.2021 №18193-5/21;

- Договір оренди від 29.05.2018 №418;

- Договір оренди нежитлового приміщення від 03.12.2020 №2021-01-10;

- Договір оренди нежитлового приміщення від 19.03.2021 №190321;

- Довідка про залучення аналогічної техніки віл 21.10.2021 №21/10 21-2.

Отже, ТОВ «Компанія «ЕКСТЕР`ЄР-ДИЗАЙН» підтвердив наявність обов`язкового обладнання, яке необхідне для дотримання виконання робіт по предмету закупівлі.

Разом з тим, ТОВ «Компанія «ЕКСТЕР`ЄР-ДИЗАЙН» підтвердила наявність віброущільнювача (віброплити), а саме надало аналогічний механізм вібратор поверхневий, який зазначено у довідці №1020/-2 від 20.10.2021.

Проте, у довідці №1020/-2 від 20.10.2021 відсутня інформація про наявність у третьої особи агрегату фарбувального високого тиску для фарбування поверхонь конструкцій, потужність 1 кВт; електростанції пересувні, потужність 2 кВт; розчинозмішувачі пересувні, місткость 150 л (працює від пересувної електростанції).

В свою чергу, відповідно до ч.9 ст.26 Закону України «Про публічні закупівлі», учасник процедури закупівлі виправляє невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у своїй тендерній пропозиції, виявлені замовником після розкриття тендерних пропозицій, шляхом завантаження через електронну систему закупівель уточнених або нових документів в електронній системі закупівель протягом 24 годин з моменту розміщення замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей.

Замовник розглядає подані тендерні пропозиції з урахуванням виправлення або невиправлення учасниками виявлених невідповідностей.

Згідно з абз.5 п.1 ч.1 ст.31 Закону України «Про публічні закупівлі», Замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо учасник процедури закупівлі не виправив виявлені замовником після розкриття тендерних пропозицій невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у своїй тендерній пропозиції, протягом 24 годин з моменту розміщення замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей.

Між тим, ТОВ «Компанія «ЕКСТЕРЄР ДИЗАЙН» надало лист від 14.12.2021 №14/12/21-1 про наявність на балансі у підприємства пересувні електростанції, розчинозмішувачі та фабророзпилювач.

Отже, як вбачається з матеріалів справи в даному випадку не має місце невідповідність не відповідність встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства.

В свою чергу, замовник вчасно не надав час учаснику процедури закупівлі для виправлення невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у своїй тендерній пропозиції, вважаючи подані учасником документи такими, що в повній мірі відповідають вимогам встановленим замовником.

При цьому, з урахуванням того, що учасник тендерної процедури мав на балансі необхідне для виконання робіт обладнання, у разі відхилення замовником тендерної пропозиції учасника на підставі абз.2 п.1 ч.1 ст.31 Закону України «Про публічні закупівлі» без надання часу на усунення недоліків тендерної документації, зазначене б безумовно призвело до порушення прав учасника процедури закупівлі.

З огляду на встановлені судом обставини, позивачем (замовником) виконані вимоги абзацу 2 пункту 1 частини першої статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі».

Суд також враховує, що станом на дату вирішення даної адміністративної справи відомості щодо оскарження процедури чи результатів закупівлі на офіційному веб-сайті Уповноваженого органу відсутні.

При вирішенні даної адміністративної справи, суд враховує, що захід усунення виявлених порушень у вигляді зобов`язання розірвати укладений договір, є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють зловживання і корупційні дії.

Однак, зауваження відповідача зводяться до невідповідності пропозиції учасника вимогам тендерної документації, що носить суто формальний характер, так як не пов`язано із забезпеченням ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, не пов`язано з запобіганням проявам корупції у цій сфері, розвитком добросовісної конкуренції.

При цьому, судом має враховуватися принцип співмірності наслідків такого заходу тим порушенням, які виявлені та ризиків, які вони утворюють, а також дотримання справедливого балансу між інтересами суб`єктів господарювання, безпосередніх отримувачів придбаних послуг (якими в даному випадку є хворі, що перебувають на стаціонарному лікуванні) і публічними інтересами.

Статтею 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» передбачено права органу державного фінансового контролю, зокрема, пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства.

Варто зазначити, ні вказаним Законом, ні іншим нормативно-правовим актом безпосередньо не встановлено право органів фінансового контролю вимагати розірвання договорів.

Крім того, відповідно до ст. 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим.

Суд зазначає, що у висновку про результати моніторингу закупівлі взагалі не йде мова про неефективне, незаконне, нецільове тощо використання бюджетних коштів, що не узгоджується із вимогою відповідача про розірвання укладеного за результатами закупівель.

Фактично необхідність таких суттєвих наслідків відповідач пов`язує із оформленням документів, до змісту якого зауваження відсутні.

Також, у висновку про результати моніторингу закупівлі відсутні будь-які застереження щодо вартості товарів, тим самим підтверджено відповідність такої вартості ринковим цінам. Відповідачем не заперечується, що переможцем тендеру запропоновано пропозицію, яка відповідає реаліям ринку, тобто є прийнятною та такою, що не призведе до завдання збитків місцевому бюджету.

Конституційний Суд України у Рішенні від 25 січня 2012 року №3-рп/2012 (справа №1-11/2012) зазначив, що одним із елементів верховенства права є принцип пропорційності, який серед іншого означає, що заходи, передбачені в нормативно-правових актах, повинні спрямовуватися на досягнення легітимної мети та мають бути співмірними з нею. Додержання принципу пропорційності означає необхідність дотримання балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване відповідне рішення (ст. 2 КАС України).

На думку суду, у даному випадку органом аудиту не аналізовано наслідків стверджуваних ним порушень в кореспонденції із результатами закупівлі, наприклад чи спробував замовник чи учасник тендеру скористатися недоліком або прогалиною у системі.

За обставин, які склалися на момент вирішення спору, ступінь вини або недбалості з боку замовника чи учасника або, принаймні, відношення між поведінкою осіб та правопорушенням може бути враховано для того, щоб оцінити, чи було зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пропорційним.

В адміністративному судочинстві принцип верховенства права зобов`язує суд надавати законам та іншим нормативно-правовим актам тлумачення у спосіб, який забезпечує пріоритет прав людини при вирішенні справи. Тлумачення законів та нормативно-правових актів не може спричиняти несправедливих обмежень прав людини.

Предметом регулювання ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод є втручання держави у право на мирне володіння майном. У практиці ЄСПЛ (серед багатьох інших, наприклад, рішення ЄСПЛ у справах «Спорронґ і Льоннрот проти Швеції» від 23 вересня 1982 року, «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства» від 21 лютого 1986 року, «Щокін проти України» від 14 жовтня 2010 року, «Сєрков проти України» від 07 липня 2011 року, «Колишній король Греції та інші проти Греції» від 23 листопада 2000 року, напрацьовано три критерії, які слід оцінювати на предмет сумісності заходу втручання у право особи на мирне володіння майном із гарантіями ст.1 Першого протоколу до Конвенції, а саме: чи є втручання законним; чи має воно на меті «суспільний», «публічний» інтерес; чи є такий захід (втручання у право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям.

Втручання держави у право на мирне володіння майном є законним, якщо здійснюється на підставі закону нормативно-правового акта, що має бути доступним для заінтересованих осіб, чітким і передбачуваним з питань застосування та наслідків дії його норм.

Втручання є виправданим, якщо воно здійснюється з метою задоволення «суспільного», «публічного» інтересу втручання держави у право на мирне володіння майном може бути виправдано за наявності об`єктивної необхідності у формі суспільного, публічного, загального інтересу, який може включати інтерес держави, окремих регіонів, громад чи сфер людської діяльності. Саме національні органи влади мають здійснювати первісну оцінку наявності проблеми, що становить суспільний інтерес, вирішення якої б вимагало таких заходів. Поняття «суспільний інтерес» має широке значення (рішення від 23 листопада 2000 року в справі «Колишній король Греції та інші проти Греції»). Крім того, ЄСПЛ також визнає, що й саме по собі правильне застосування законодавства, безперечно, становить «суспільний інтерес» (рішення ЄСПЛ від 02 листопада 2004 року у справі «Трегубенко проти України»).

Критерій «пропорційності» передбачає, що втручання у право власності розглядатиметься як порушення ст.1 Першого протоколу до Конвенції, якщо не було дотримано справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання.

«Справедлива рівновага» передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, визначеною для досягнення, та засобами, які використовуються. Необхідного балансу не буде дотримано, якщо особа несе «індивідуальний і надмірний тягар». При цьому з питань оцінки «пропорційності» ЄСПЛ, як і з питань наявності «суспільного», «публічного» інтересу, визнає за державою досить широку «сферу розсуду», за винятком випадків, коли такий «розсуд» не ґрунтується на розумних підставах.

Отже, з огляду на практику ЄСПЛ оскаржуваний висновок не відповідає критерію «пропорційності», оскільки вимога розірвати договір, який сумлінно виконується сторонами, може призвести до безпідставного порушення майнових прав господарюючих суб`єктів - сторін договору.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття, чого в цій справі відповідачем зроблено не було.

На підставі викладеного у сукупності суд приходить до висновку, що вимога відповідача про зобов`язання замовника вжити заходів щодо розірвання укладеного за результатами проведеного тендеру договору з суто формальних причин не спрямована на досягнення легітимної мети та не є співмірною з нею, оскільки, по-перше, суть «виявлених порушень» жодним чином не зачіпає бюджетні інтереси; по-друге, задоволення вказаної вимоги органу Держаудитслужби призведе до настання несприятливих наслідків у вигляді зриву процесу капітального ремонту (відновлення) покриття проїжджої частини та переїзду трамвайної колії на перехресті вул. Водопровідної та пров. Високого у м. Одесі.

Крім того, судом встановлено, що 08.11.2021 року між Департаментом капітального будівництва та дорожнього господарства Одеської обласної державної адміністрації та ТОВ «Компанія «ЕКСТЕР`ЄР-ДИЗАЙН» укладено Договір №50 про закупівлю робіт по об`єкту: Ремонтно-реставраційні роботи на будівлі-пам`ятці національного значення «Нова Біржа» Одеська обласна філармонія, за адресою м. Одеса, вул. Буніна, 15» (Протиаварійні та невідкладні консерваційні роботи).

На підтвердження виконання зазначеного договору, позивачем до суду надано письмові пояснення третьої особи щодо виконання робіт відповідно до графіку виконання робіт №18-06 від 26.01.2022; платіжне доручення №1 від 23.12.2021 року; довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрат №1 за грудень 20021 року (примірка форма КБ-3); акт №1 від 23.12.2021 року приймання виконаних робіт (примірна форма №КБ-2в).

Суд враховує, що частиною першою статті 3 Закону №922-VІІІ визначено, що закупівлі здійснюються за такими принципами: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія та ефективність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників; об`єктивна та неупереджена оцінка тендерних пропозицій; запобігання корупційним діям і зловживанням.

При цьому, з огляду на встановлені обставини справи, суд приходить до висновку, що укладення договору №50 від 08.11.2021 жодним чином не порушило зазначених принципів та не обмежило прав інших Учасників.

Так, суд враховує позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 15 червня 2021 року у справі №922/2987/20, де Верховний Суд вказав, що з моменту визначення переможця торгів та встановлення відповідності пропозиції позивача вимогам тендерної документації та вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» неможливо відмінити процедуру закупівлі, у порядку, передбаченому статтею 31 Закону України «Про публічні закупівлі», оскільки це нівелює принципи та основні положення Закону України «Про публічні закупівлі». Право на відміну торгів існує лише на стадії до завершення процедури торгів, а не після їх завершення на стадії укладання договору з переможцем. Після укладення договору про закупівлю процедура закупівлі є завершеною.

У цьому випадку Держаудитслужба України не скористалась своїм правом своєчасного здійснення контролю закупівлі до кінцевого строку подання тендерних пропозицій учасниками, а це унеможливило своєчасне реагування позивача на відповідні зауваження у рамках проведення безпосередньо процедури закупівлі (у тому числі щодо внесення змін до тендерної документації), а не вже після укладання договору з переможцем закупівлі.

За таких обставин, суд дійшов висновку про невідповідність оскаржуваного висновку відповідача як акта індивідуальної дії критеріям обґрунтованості та вмотивованості, що є підставою для визнання його протиправним і скасування.

Аналогічних висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 30.11.2021 по справі №420/5590/19.

Згідно з ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, особливістю адміністративного судочинства є те, що обов`язок доказування в спорі покладається на відповідача орган публічної влади, який повинен надати суду всі матеріали, які свідчать про його правомірні дії.

Відповідно до ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Оцінивши кожен доказ, який є у справі щодо його належності, допустимості, достовірності та їх достатності і взаємного зв`язку у сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд вважає позов таким, що не підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.ч.1-3 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Решта доводів та заперечень учасників справи висновків суду по суті позовних вимог не спростовують. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі Серявін та інші проти України від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем за подання даного адміністративного позову сплачений судовий збір в розмірі 2270,00 грн, що підтверджується квитанцією №СВ05923393/1 від 15.12.2021 року.

Враховуючи, що адміністративний позов підлягає задоволенню, з Державної аудиторської служби України за рахунок її бюджетних асигнувань на користь Департаменту капітального будівництва та дорожнього господарства Одеської обласної державної адміністрації слід стягнути 2270,00 грн.

Керуючись ст. ст. 9, 72-73, 77, 90, 242, 245, 255, 295 КАС України суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Департаменту капітального будівництва та дорожнього господарства Одеської обласної державної адміністрації до Державної аудиторської служби України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: товариство з обмеженою відповідальністю «ЕКСТЕР`ЄР-ДИЗАЙН» про визнання протиправним та скасування висновку задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України від 03.12.2021 складений за результатом моніторингу закупівлі «Ремонтно-реставраційні роботи на будівлі-пам`ятці національного значення «Нова біржа» Одеська обласна філармонія, за адресою м. Одеса, вул. Буніна, 15» (Протиаварійні та невідкладні консерваційні роботи)» ідентифікатор закупівлі UA-2021-10-05-009406-b.

Стягнути на користь Департаменту капітального будівництва та дорожнього господарства Одеської обласної державної адміністрації з Державної аудиторської служби України за рахунок бюджетних асигнувань судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 2270,00 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до П`ятого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Учасники справи:

Позивач: Департамент капітального будівництва та дорожнього господарства Одеської обласної державної адміністрації (, адреса: вул. Канатна, 83, м. Одеса, 65107);

Відповідач: Державна аудиторська служба України (, адреса: вул. Петра Сагайдачного, 4, м. Київ, 04070);

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: товариство з обмеженою відповідальністю «Компанія «ЕКСТЕР`ЄР - ДИЗАЙН» (, адреса: вул. Космонавтів, 32, м. Одеса, 65078)

Суддя Олена СКУПІНСЬКА