Справа № 200/3076/22
Суддя: Чекменьов Г.А.
Дата ухвалення: 2022-02-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

23 лютого 2022 року Справа №200/3076/22

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Чекменьов Г.А., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до Костянтинівського відділу державної виконавчої служби у Краматорському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України (м. Харків) про визнання незаконною бездіяльності,

В С Т А Н О В И В:

18 лютого 2022 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Костянтинівського відділу державної виконавчої служби у Краматорському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України (м. Харків), в якому просила:

визнати незаконною бездіяльність відповідача щодо не знаття арешту з майна боржника при поверненні виконавчого документа стягувачеві у виконавчому провадженні №54361477,

зобов`язати відповідача зняти арешт з усього рухомого та нерухомого майна боржника, застосований постановою про арешт майна боржника у виконавчому провадженні №54361477 від 28 липня 2017 року, та скасувати (виключити) в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, Реєстрі прав власності на нерухому майно, Державному реєстрі Іпотек, Єдиному реєстру заборони відчуження об`єктів нерухомого майна записи про обтяження, пов`язані з вищевказаним арештом майна ОСОБА_1 .

Відповідно до статті 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); чи немає інших підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Ознайомившись з позовною заявою, встановлено, що за даними автоматизованої системи діловодства суду ОСОБА_1 зверталась до Донецького окружного адміністративного суду 23 грудня 2021 року з аналогічною позовною заявою у справі № 200/19041/21.

Ухвалою від 28 грудня 2021 року позовна заява у справі № 200/19041/21 залишена без руху, шляхом надання заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, який сплив 03 грудня 2021 року, оскільки позивач від відповідача отримала відповідь щодо спірного питання 23 листопада 2021 року.

18 січня 2022 року позовну заяву повернуто ОСОБА_1 у зв`язку з надходженням заяви позивача про залишення позовної заяви без розгляду.

18 лютого 2022 року позивачем повторно подано позовну заяву у цій адміністративній справі за № 200/3076/22 з посиланням на звернення до відповідача 27 січня 2022 року щодо зняття арешту з усього рухомого та нерухомого майна боржника, застосованого постановою про арешт майна боржника у виконавчому провадженні №54361477 від 28 липня 2017 року та отримання відповіді від 01 лютого 2022 року.

Проте, суд враховує, що фактично позивач повторно звернулась до відповідача з аналогічним запитом щодо зняття арешту з усього рухомого та нерухомого майна боржника, застосованого постановою про арешт майна боржника у виконавчому провадженні №54361477 від 28 липня 2017 року, після повернення матеріалів у справі № 200/19041/21, уникнувши пояснень щодо підстав пропуску строку звернення до суду.

За своїм змістом предмет і підстави адміністративного позову у справі № 200/19041/21 тотожні заявленим в адміністративній справі № 200/3076/22.

Таким чином, наявність підстав для прийняття позовної заяви до розгляду та залишення її без руху вже були предметом судового розгляду. Проте, не оскаржуючи ухвалу про повернення позовної заяви у справі № у справі № 200/19041/21, не усунувши недоліки позовної заяви, позивач заново подала позов тотожного змісту, посилаючись лише на подальше листування з відповідачем, що фактично спрямоване на перегляд судом в іншому складі висновків суду при вирішенні питання відкриття провадження у справі № 200/19041/21 за аналогічними обставинами, що не передбачено процесуальним законом.

Відповідно до пункту 9 частини 3 статті 2 КАС України основними засадами (принципами) адміністративного судочинства є, в тому числі, неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Відповідно до пунктів 1, 2 частини 2 статті 45 КАС України з урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема:

подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, які спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення,

подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

За приписами частини 3 статті 45 КАС України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Частиною 1 статті 287 КАС України визначено, що учасники виконавчого провадження […] мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю приватного виконавця […] порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Відповідно до частини 2 статті 287 КАС України позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

У разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску (частина 6 статті 161 КАС України).

Позивач зазначає, що отримала відповідь від відповідача 12 лютого 2022 року.

За приписами статті 287 КАС України позовну заяву з приводу оскарження рішень державного виконавця може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок (частина 1 статті 120 КАС України).

Тому строк для оскарження бездіяльності сплинув 03 грудня 2021 року, оскільки позивач фактично достовірно дізналась про порушення своїх прав після первісного звернення та отриманні відповіді на нього від 23 листопада 2021 року.

Отже, будучи обізнаною з висновками суду, викладеними в ухвалі Донецького окружного адміністративного суду від 29 листопада 2021 року в адміністративній справі № 200/19041/21, позивач повторно звернулась з тотожними матеріалами позову до суду, без зазначення будь-яких додаткових підстав для прийняття позовної заяви з урахуванням строку звернення до суду, чи усунення недоліків позовної заяви, що може бути визнано судом як зловживання своїми процесуальними правами.

Статтею 123 КАС України встановлено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Окрім того, згідно з частиною 3 статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До позовної заяви додана копії квитанції про сплату судового збору в сумі 908 грн., яка долучалася до матеріалів позову у справі № 200/19041/21. Тобто, у цій адміністративній справі № 200/3076/22 позивачем не надано квитанцію про сплату судового збору за даним позовом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України «Про судовий збір» № 3674-VI (надалі - Закон № 3674-VI).

Згідно з частиною 1 статті 4 Закону № 3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За приписами пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду адміністративного позову за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік», розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 1 січня 2022 року складає 2481 грн.

Отже, за даною позовною заявою позивачу необхідно сплатити судовий збір в сумі 992,40 грн.

Згідно з частинами 1 та 2 статті 169 КАС України суддя, встановивши що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Таким чином, даний позов підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

На підставі викладеного, керуючись статтею 169 КАС України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Костянтинівського відділу державної виконавчої служби у Краматорському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України (м. Харків) про визнання незаконною бездіяльності - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви 10 днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом надання суду оригіналу платіжного документу про сплату судового збору в розмірі 992,40 грн., який потрібно сплатити за реквізитами розміщеними на офіційному веб-сайті Донецького окружного адміністративного суду та надання заяви про поновлення строку звернення до суду разом з відповідними доказами на обґрунтування обставин пропуску такого строку.

У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатися неподаною і буде повернута позивачу.

Повернення позовної заяви не позбавляє позивача права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала складена та підписана 23 лютого 2022 року, оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Текст ухвали розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/).

Суддя Г.А. Чекменьов