Справа № 160/8397/21
Суддя: Кадникова Ганна Володимирівна
Дата ухвалення: 2021-08-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27 серпня 2021 року Справа № 160/8397/21
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кадникової Г.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними дій та скасування наказу,
ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 , позивач) звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом про:
- визнання протиправними дії командира Військової частини НОМЕР_1 (далі - ВЧ НОМЕР_1 , відповідач) щодо накладення на старшого лейтенанта ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді «Сувора догана» наказом від 26.04.2021 №86;
- скасування п.3 наказу командира ВЧ НОМЕР_1 від 26.04.2021 №86, стосовно притягнення старшого лейтенанта ОСОБА_1 до дисциплінарного стягнення у вигляді «Сувора догана».
В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що наказом командира ВЧ НОМЕР_1 від 26.04.2021 №86 його безпідставно, з порушенням чинного законодавства було притягнуто до дисциплінарної відповідальності та накладено дисциплінарне стягнення «Сувора догана» за порушення форми одягу, а саме: взуття не встановленого зразка. Зокрема, у вказаному наказі відсутні посилання на правові підстави притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності. Позивач також звертає увагу на порушення відповідачем процедури проведення службового розслідування та накладення дисциплінарного стягнення, що полягають, зокрема, у непроведенні службового розслідування для встановлення ступеня його провини та позбавлення його можливості скористатися своїми правами передбаченими п.3 розділу ІV Порядку проведення службового розслідування у Збройних Силах України.
Ухвалою суду від 31.05.2021р. позовну заяву залишено без руху на підставі ст.169 Кодексу адміністративного судочинства України, зі встановленням строку для усунення виявлених недоліків.
На виконання ухвали суду, позивачем усунуті виявлені недоліки позовної заяви.
Ухвалою суду від 29.06.2021р. позовну заяву прийнято до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання.
Відповідачем подано відзив на позовну заяву, в обґрунтування якого заперечує проти заявлених позовних вимог та просив суд відмовити у задоволенні позову в повному обсязі з наступних підстав. Зокрема зазначено, що ОСОБА_1 був звільнений з військової служби у запас Збройних Сил України у зв`язку з закінченням строку його контракту з 23.06.2021, а отже, на момент розгляду вказаного адміністративного позову будь-які трудові взаємовідносини позивача та відповідача втратили свою актуальність. Пункт 3 наказу командира ВЧ НОМЕР_1 від 26.04.2021 №86 стосовно притягнення старшого лейтенанта ОСОБА_1 до дисциплінарного стягнення у вигляді «Сувора догана» скасувати неможливо. Також зазначено, що застосування дисциплінарного стягнення до старшого лейтенанта ОСОБА_1 було законним, так як було проведено службове розслідування по даному правопорушенню в законні строки та на законних підставах. В ході службового розслідування встановлено, що позивач систематично порушував встановлений законний порядок правил носіння військової форми одягу. Його форма мала неохайний зовнішній вигляд та черевики з високими берцями не встановленого зразка, які не відповідали технічним умовам, затвердженим для військовослужбовців Міністерством оборони України.
Вивчивши матеріали справи, оцінивши наведені сторонами доводи, суд виходить з наступного.
З матеріалів справи вбачається, що на час виникнення спірних правовідносин, ОСОБА_1 проходив військову службу за контрактом у Військовій частині НОМЕР_1 на посаді заступника командира з морально-психологічного забезпечення, військове звання старший лейтенант, що підтверджується копією посвідчення серії НОМЕР_2 виданого 24.06.2016 .
Позивач має статус учасника бойових дій, що підтверджується копією посвідчення серії НОМЕР_3 виданого 25.07.2017.
Наказом командира ВЧ НОМЕР_1 від 26.04.2021 №85 призначено проведення службового розслідування щодо систематичного порушення вимог командира 26 окремої бригади стосовно правил носіння військової форми одягу старшим лейтенантом ОСОБА_1 .
В ході проведення службового розслідування встановлено, що 26.04.2021 під час проведення ранкового розводу о 08:30 год. командиром військової частини НОМЕР_4 проводилась перевірка зовнішнього вигляду та форми одягу офіцерів частини. Так, під час перевірки старшого лейтенанта ОСОБА_1 вже не вперше були вказані недоліки, а саме: форма мала неохайний зовнішній вигляд, черевики з високими берцями були не встановленого зразка. Після того, як даний військовослужбовець отримав зауваження, недоліки по формі одягу не усунув і на вечірнє шикування вийшов з порушенням форми одягу. Вказані порушення підтверджується копією Акту проведення службового розслідування від 26.04.2021 та доданими до нього документами:
- рапорт ТВО начальника штабу-першого заступника командира частини майора ОСОБА_2 щодо необхідності проведення службового розслідування за результатами перевірки форми одягу старшого лейтенанта ОСОБА_1 під час проведення ранкового шикування 26.04.2021;
- пояснення старшого лейтенанта ОСОБА_1 від 26.04.2021 щодо отриманого зауваження командира ВЧ НОМЕР_4 стосовно порушення форми одягу, а саме: на розводі перебував не в черевиках з високими берцями фірми «Талан» коричневого кольору, а був взутий в черевики з високими берцями фірми «LOWO» коричневого кольору, що відповідають вимогам підпункту 3 пункту 1 розділу ІІІ наказу Міністерства оборони України від 20.11.2017 №606 оскільки фірма виробник черевиків не вказана;
- пояснення старшого лейтенанта ОСОБА_3 та молодшого лейтенанта ОСОБА_4 від 26.04.2021 стосовно отриманого позивачем зауваження щодо не відповідності його черевиків встановленому зразку із вказівкою привести форму одягу до встановленого зразку. Із зазначенням, що вказаний недолік позивачем не усунуто.
Відповідно до п.3 наказу командира ВЧ НОМЕР_1 від 26.04.2021 №86 «Про систематичне порушення військової форми одягу та покарання винних» за неодноразове порушення вимог командира 26 окремої бригади щодо правил носіння військової форми одягу та неохайний зовнішній вигляд, на заступника командира з морально-психологічного забезпечення старшого лейтенанта ОСОБА_1 накладено дисциплінарне стягнення «Сувора догана».
З 27.04.2021 по 18.05.2021 включно позивач перебував у службовому відрядженні (копія посвідчення про відрядження від 27.04.2021 №190)
Згідно до витягу з наказу командира ВЧ НОМЕР_1 від 23.06.2021 №119 старшого лейтенанта ОСОБА_1 , заступника командира з морально-психологічного забезпечення ВЧ НОМЕР_1 , звільненого наказом Голови Адмініістрації Державної спеціальної служби транспорту від 08.06.2021 №26 (по особовому складу) звільнений в запас Збройних Сил України відповідно до ч.5 ст.26 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» за підпунктом «А» п.2 (у зв`язку із закінченням строку контракту), вважати таким, що справи та посаду здав та направити на військовий облік до Новокодацького РТЦК та СП м. Дніпра.
Не погоджуючись із діями відповідача стосовно притягнення до дисциплінарного стягнення у вигляді «Сувора догана», позивач звернувся до суду за захистом своїх прав.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.
Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Законом України «Про Дисциплінарний статут Збройних Сил України» від 24 березня 1999 року №551-XIV затверджено Дисциплінарний статут Збройних Сил України (далі - Дисциплінарний статут), який визначає сутність військової дисципліни, обов`язки військовослужбовців щодо її додержання, види заохочень та дисциплінарних стягнень, права командирів щодо їх застосування, а також порядок подання і розгляду заяв, пропозицій та скарг. Усі військовослужбовці Збройних Сил України незалежно від своїх військових звань, службового становища та заслуг повинні неухильно керуватися вимогами цього Статуту. Положення Статуту поширюються на громадян, звільнених з військової служби у відставку або у запас з правом носіння військової форми одягу, під час носіння ними військової форми одягу. Дія Дисциплінарного статуту поширюється на Державну прикордонну службу України, Службу безпеки України, внутрішні війська Міністерства внутрішніх справ України, війська Цивільної оборони України та інші військові формування, створені відповідно до законів України, Державну спеціальну службу транспорту.
Загальні права та обов`язки військовослужбовців Збройних Сил України і їх взаємовідносини, обов`язки основних посадових осіб полку і його підрозділів, правила внутрішнього порядку у військовій частині та її підрозділах визначені Статутом внутрішньої служби Збройних Сил України, відповідно до п.16 якого кожний військовослужбовець зобов`язаний виконувати службові обов`язки, що визначають обсяг виконання завдань, доручених йому за посадою. Ці обов`язки визначаються статутами Збройних Сил України, а також відповідними посібниками, порадниками, положеннями, інструкціями.
За визначенням, наведеним у ст.1 Дисциплінарного статуту військова дисципліна - це бездоганне і неухильне додержання всіма військовослужбовцями порядку і правил, встановлених військовими статутами та іншим законодавством України.
Відповідно до ст.4 Дисциплінарного статуту, військова дисципліна зобов`язує кожного військовослужбовця: додержуватися Конституції та законів України, Військової присяги, неухильно виконувати вимоги військових статутів, накази командирів; бути пильним, зберігати державну та військову таємницю; додержуватися визначених військовими статутами правил взаємовідносин між військовослужбовцями, зміцнювати військове товариство; виявляти повагу до командирів і один до одного, бути ввічливими і додержуватися військового етикету; поводитися з гідністю й честю, не допускати самому і стримувати інших від негідних вчинків; не вживати під час проходження військової служби (крім медичного призначення) наркотичні засоби, психотропні речовини чи їх аналоги, а також не вживати спиртні напої під час виконання обов`язків військової служби.
Відповідно до ст.5 Дисциплінарного статуту за стан військової дисципліни у з`єднанні, військовій частині (підрозділі), закладі та установі відповідає командир. Інтереси захисту Вітчизни зобов`язують командира постійно підтримувати військову дисципліну, вимагати її додержання від підлеглих, не залишати поза увагою жодного дисциплінарного правопорушення.
Стан військової дисципліни у військовій частині (підрозділі), закладі, установі та організації визначається здатністю особового складу виконувати в повному обсязі та в строк поставлені завдання, морально-психологічним станом особового складу, спроможністю командирів підтримувати на належному рівні військову дисципліну.
Стосовно кожного випадку правопорушення командир зобов`язаний прийняти рішення щодо необхідності притягнення винного до відповідальності залежно від обставин скоєння правопорушення, ступеня вини, попередньої поведінки порушника та розміру завданих державі та іншим особам збитків.
Кожний військовослужбовець зобов`язаний сприяти командирові у відновленні та постійному підтриманні порядку й дисципліни.
За змістом ст.45 Дисциплінарного статуту у разі невиконання (неналежного виконання) військовослужбовцем своїх службових обов`язків, порушення військовослужбовцем військової дисципліни або громадського порядку командир повинен нагадати йому про обов`язки служби, а за необхідності - накласти дисциплінарне стягнення.
Частиною 4 вказаної статті зазначено, що усі дисциплінарні стягнення, крім пониження у військовому званні, пониження в посаді, звільнення з військової служби за службовою невідповідністю, накладені на військовослужбовців і не зняті до дня звільнення їх у запас чи відставку, вважаються знятими з дня виключення військовослужбовця із списків особового складу військової частини (військового навчального закладу, установи тощо).
Відповідно до ст.48 Дисциплінарного статуту на військовослужбовців можуть бути накладені такі дисциплінарні стягнення:
г) позбавлення чергового звільнення з розташування військової частини чи з корабля на берег (стосовно військовослужбовців строкової військової служби та курсантів вищих військових навчальних закладів, військових навчальних підрозділів закладів вищої освіти);
ґ) попередження про неповну службову відповідність (крім осіб рядового складу строкової військової служби);
д) пониження в посаді;
е) пониження у військовому званні на один ступінь (стосовно осіб сержантського (старшинського) та офіцерського складу);
є) пониження у військовому званні з переведенням на нижчу посаду (стосовно військовослужбовців сержантського (старшинського) складу);
ж) звільнення з військової служби через службову невідповідність (крім осіб, які проходять строкову військову службу, військову службу за призовом під час мобілізації на особливий період, військову службу за призовом осіб офіцерського складу, а також військовозобов`язаних під час проходження навчальних (перевірочних) і спеціальних зборів та резервістів під час проходження підготовки та зборів).
Порядок накладення дисциплінарних стягнень визначений ст.ст.83-85 Дисциплінарного статуту. Частиною першою ст.83 цього Статуту визначено, що на військовослужбовця, який порушує військову дисципліну або громадський порядок, можуть бути накладені лише ті дисциплінарні стягнення, які визначені цим Статутом і відповідають військовому званню військовослужбовця та дисциплінарній владі командира, що вирішив накласти на винну особу дисциплінарне стягнення.
Прийняттю рішення командиром про накладення на підлеглого дисциплінарного стягнення може передувати службове розслідування. Воно проводиться з метою уточнення причин і умов, що сприяли вчиненню правопорушення, та ступеня вини (ч.1 ст.84 Дисциплінарного статуту).
Абзацами 1, 2, 3 ст.85 Дисциплінарного статуту передбачено, що службове розслідування призначається письмовим наказом командира (начальника), який прийняв рішення притягти військовослужбовця до дисциплінарної відповідальності. Воно може бути проведено особисто командиром (начальником), доручено військовослужбовцю офіцерського складу, а в разі вчинення правопорушення військовослужбовцем рядового, сержантського (старшинського) складу - також військовослужбовцю сержантського (старшинського) складу.
Заборонено проводити службове розслідування особам, які є підлеглими військовослужбовця, чиє правопорушення підлягає розслідуванню, а також особам - співучасникам правопорушення або зацікавленим у наслідках розслідування. Розслідування проводиться за участю безпосереднього начальника військовослужбовця, який вчинив дисциплінарне правопорушення.
Службове розслідування має бути завершене протягом одного місяця з дня його призначення командиром (начальником). У необхідних випадках цей термін може бути продовжено командиром (начальником), який призначив службове розслідування, або старшим командиром (начальником), але не більш як на один місяць.
Статтею 86 Дисциплінарного статуту встановлено, що якщо вину військовослужбовця повністю доведено, командир приймає рішення про накладення дисциплінарного стягнення. Під час накладення дисциплінарного стягнення та обрання його виду враховується: характер та обставини вчинення правопорушення, його наслідки, попередня поведінка військовослужбовця, а також тривалість військової служби та рівень знань про порядок служби.
Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що підставою притягнення військовослужбовця до дисциплінарної відповідальності є неналежне виконання ним службових обов`язків, порушення військової дисципліни. Для притягнення військовослужбовця до такої відповідальності необхідно, щоб був зафіксований сам факт порушення, вину військовослужбовця повністю доведено, встановлено ступінь його вини та з`ясовано причини і умови, що сприяли вчиненню ним правопорушення.
Отже, з метою уточнення причин і умов, що сприяли вчиненню правопорушення та визначення ступеня вини, прийняттю рішення про накладення на військовослужбовця дисциплінарного стягнення передує проведення службового розслідування. Вирішуючи такі спори, суд має виходити з обставин, встановлених службовим розслідуванням, характеру проступку, мотивів, за яких його вчинено та якими доказами це підтверджується.
Підстави та механізм проведення службового розслідування стосовно військовослужбовців Збройних Сил України, а також військовозобов`язаних та резервістів (далі - військовослужбовці), які не виконали (неналежно виконали) свої службові обов`язки або вчинили правопорушення під час проходження служби (зборів), а також дії (бездіяльність) яких призвели до завдання шкоди державі визначаються Порядком проведення службового розслідування у Збройних Силах України, затвердженим наказом Міністерства Оборони України від 21.11.2017 №608 (надалі Порядок №608).
Відповідно до п.3 розділу ІІ Порядку №608 службове розслідування проводиться для встановлення:
- неправомірних дій військовослужбовця, яким вчинено правопорушення;
- причинного зв`язку між правопорушенням, з приводу якого було призначено службове розслідування, та виконанням військовослужбовцем обов`язків військової служби;
- ступеня вини військовослужбовця;
- порушень нормативно-правових актів, інших актів законодавства;
- причин та умов, що сприяли вчиненню правопорушення;
- причин виникнення матеріальної шкоди, її розміру та винних осіб (у разі виявлення факту її заподіяння).
Згідно з п.3 розділу ІІ Порядку №608 службове розслідування призначається письмовим наказом командира (начальника), у якому зазначаються підстава, обґрунтування або мета призначення службового розслідування, особа, стосовно якої воно проводиться, строк проведення службового розслідування, а також визначаються посадова (службова) особа, якій доручено його проведення, або голова та члени комісії з проведення службового розслідування (далі - особи, які проводять службове розслідування).
Днем початку службового розслідування вважається день видання наказу про його призначення. Днем закінчення службового розслідування вважається день надання командиру (начальнику), який призначив службове розслідування, акта службового розслідування та матеріалів на розгляд, визначений в наказі про призначення службового розслідування.
Пунктом 5 розділу ІІ Порядку №608 зазначено, що службове розслідування може бути проведено особисто командиром (начальником), доручено комісії або військовослужбовцю офіцерського складу, а в разі вчинення правопорушення військовослужбовцем рядового, сержантського (старшинського) складу - також військовослужбовцю сержантського (старшинського) складу.
Відповідно до п.13 розділу ІІ Порядку №608 службове розслідування має бути завершено протягом одного місяця з дня його призначення командиром (начальником). В окремих випадках цей строк може бути продовжено командиром (начальником), який призначив службове розслідування, або старшим командиром (начальником), але не більше ніж на один місяць. Загальний строк службового розслідування не може перевищувати двох місяців.
Згідно з п.2 розділу ІV Порядку №608 особи, які проводять службове розслідування, мають право:
запрошувати до місця проведення службового розслідування військовослужбовців, стосовно яких проводиться службове розслідування, інших військовослужбовців, цивільних осіб (за їх згодою), які були присутні під час вчинення правопорушення або яким відомі обставини, що стосуються правопорушення (далі - учасники службового розслідування);
отримувати письмові пояснення (заповнені від руки або надруковані);
- з дозволу командира (начальника) військовослужбовця, який скоїв правопорушення, отримувати необхідні документи, які стосуються службового розслідування;
- за погодженням з особами, які опитуються, фіксувати їх пояснення технічними засобами з подальшим оформленням їх у письмовому вигляді;
- ознайомлюватися з необхідними документами, за потреби - знімати з них (отримувати) копії та долучати до матеріалів службового розслідування;
- отримувати інформацію, пов`язану із службовим розслідуванням, від юридичних і фізичних осіб з дотриманням вимог законодавства на підставі запиту посадової (службової) особи, яка призначила службове розслідування, чи інших уповноважених осіб відповідно до вимог законодавства України;
- проводити огляд місцевості, приміщення, предметів та документів, що стосуються службового розслідування, за результатами якого складати акт огляду з обов`язковим зазначенням:
- предмета огляду та його стислого опису;
- часу, дати, місця (населеного пункту) огляду;
- посади, військового звання, прізвища та імені особи, яка складає документ;
- військового звання, прізвища та імені посадової (службової) особи, яка бере участь у службовому розслідуванні (за необхідності);
- прізвища, імені, по батькові та фактичної адреси проживання двох присутніх осіб;
- фактичного місцезнаходження військової частини, установи, підприємства тощо;
- місця складання документа (номер службового кабінету або іншого приміщення);
- у разі використання технічних (відео-, фото- або аудіо-) засобів - цифрового пристрою, його назви, моделі;
- підписів присутніх осіб на кожному аркуші та їх прізвищ, ініціалів, підписів на останньому аркуші;
- підпису особи, яка склала акт огляду, на останньому аркуші.
Згідно з п.3 розділу ІV Порядку №608 військовослужбовець, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право:
- знати підстави проведення службового розслідування;
- бути ознайомленим про свої права та обов`язки під час проведення службового розслідування;
- відмовитися давати будь-які пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначається законом;
- давати усні, письмові або за допомогою технічних засобів пояснення, подавати документи, які стосуються службового розслідування, вимагати опитування (додаткового опитування) осіб, які були присутні під час вчинення правопорушення або яким відомі обставини, що стосуються правопорушення;
- з дозволу командира (начальника) отримувати копії документів, які стосуються службового розслідування, та долучати їх до власних пояснень;
- порушувати клопотання про витребування та долучення нових документів, видань, інших матеріальних носіїв інформації;
- висловлювати письмові зауваження та пропозиції щодо проведення службового розслідування, дій або бездіяльності посадових (службових) осіб, які його проводять;
- ознайомлюватися з актом службового розслідування (у частині, що його стосується) після розгляду командиром (начальником);
- оскаржувати рішення, прийняте за результатами службового розслідування, у строки та у порядку, визначені законодавством України.
У відповідності по пунктів 1, 6 розділу V Порядку №608 за результатами службового розслідування складається акт службового розслідування, який містить вступну, описову та резолютивну частини. Після підписання акт службового розслідування подається на розгляд командиру (начальнику), який призначив розслідування. До акта службового розслідування додаються всі матеріали службового розслідування.
Пунктом 1 розділу VІ Порядку №608 зазначено, що за результатами розгляду акта та матеріалів службового розслідування, якщо вину військовослужбовця повністю доведено, командир (начальник) приймає рішення про притягнення військовослужбовця до дисциплінарної відповідальності, визначає вид дисциплінарного стягнення та призначає особу, якій доручає підготувати проект відповідного наказу.
Вид дисциплінарного стягнення визначається особисто службовою особою, яка призначила службове розслідування, в аркуші резолюції або на висновку за результатами службового розслідування або безпосередньо в наказі про притягнення до дисциплінарної відповідальності.
Відповідно до п.1 розділу VІ Порядку №608 дисциплінарне стягнення накладається у строки, визначені Дисциплінарним статутом Збройних Сил України. Наказ (витяг з наказу) про притягнення до відповідальності доводиться до військовослужбовця у частині, що його стосується, під підпис із зазначенням дати доведення. Доведення здійснює безпосередній командир (начальник) військовослужбовця, який вчинив дисциплінарне правопорушення, або старший (за підпорядкуванням) командир (начальник).
Якщо військовослужбовець вважає, що не вчинив правопорушення, він має право протягом місяця з дня накладення дисциплінарного стягнення подати скаргу старшому командиру (начальнику) або звернутися до суду у визначений законом строк (зазначено п. 4 розділу VІ Порядку №608).
Перевіряючи обставини справи суд встановив, що позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності та накладено дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани.
Мотивами притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, згідно оскаржуваного наказу, слугувало неодноразове порушення вимог командира 26 окремої бригади щодо правил носіння військової форми одягу, неохайний зовнішній вигляд та черевики з високими берцями не встановленого зразка. При цьому, в наказі не вказані підстави для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, а саме: відсутні посилання на результати проведеного службового розслідування, що повинно передувати прийняттю рішення командиром про накладення на підлеглого дисциплінарного стягнення. Слід зазначити, що позивач заперечує сам факт проведення відповідачем службового розслідування стосовно вказаних порушень. Водночас, відповідач в заперечення тверджень позивача надав копії документів, що мають підтвердити факт проведення службового розслідування, а саме: наказ «Про призначення проведення службового розслідування» від 26.04.2021 та Акт проведення службового розслідування від 26.04.2021 з додатками рапорту ТВО начальника штабу першого заступника командира частини майора Музики В.О. щодо необхідності проведення службового розслідування, пояснення старшого лейтенанта ОСОБА_3 та молодшого лейтенанта ОСОБА_4 , які підтверджують отримання позивачем зауважень щодо порушення форми одягу, а саме: перебування його на ранковому шикуванні в черевиках з високими берцями не встановленого зразка. Серед вказаних додатків є також копія пояснення самого позивача, в якому останній зазначає, що черевики з високими берцями, в яких він перебував на ранковому розводі відповідають вимогам п.п.3 п.1 розділу ІІІ Наказу Міністерства Оборони України від 20.11.2017 №606, оскільки фірма виробник черевиків не вказана.
Службове розслідування має бути завершене протягом одного місяця з дня його призначення командиром (начальником) (абзац 3 ст.85 Дисциплінарного статуту). В даному випадку, 26.04.2021 на ранковому шикуванні о 08:30 позивач отримав зауваження щодо невідповідності його взуття встановленим вимогам. Саме в цей день наказом командира ВЧ НОМЕР_1 від 26.04.2021 №85 призначено службове розслідування, яке тривало протягом одного робочого дня, що підтверджується Актом проведення службового розслідування від 26.04.2021, за цей день також було зібрано пояснення та оформлено результати його проведення. Наказом командира ВЧ НОМЕР_1 від 26.04.2021 №86 на позивача накладено дисциплінарне стягнення «Сувора догана», при цьому з 27.04.2021 позивач вже перебував у відрядженні, що не давало йому змоги в повній мірі скористатися правами, передбаченими п.3 розділу ІV Порядку №608.
За таких обставин, суд приходить до висновку, що відповідачем не вжито всіх передбачених законодавством заходів для всебічного, повного, своєчасного і об`єктивного проведення службового розслідування стосовно позивача.
Щодо порушення правил носіння військової форми позивачем, суд виходить з наступного.
За змістом п.6 ст.7 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» зразки спеціального одягу, взуття та спорядження військовослужбовців, засоби індивідуального захисту та інші предмети речового майна військовослужбовців розробляються відповідними центральними органами виконавчої влади, що мають у своєму підпорядкуванні військові формування, Службою безпеки України, Управлінням державної охорони України, Службою зовнішньої розвідки України, Державною службою спеціального зв`язку та захисту інформації України та затверджуються Міністерством оборони України.
Порядок носіння військової форми одягу відповідно до наказу Міністерства оборони України від 18.07.2017 року №370 "Про затвердження Зразків військової форми одягу та загальних вимог до знаків розрізнення військовослужбовців та ліцеїстів військових ліцеїв" (далі - наказ "Про затвердження Зразків"), військовослужбовцями Збройних Сил України, Державної спеціальної служби транспорту (далі - військовослужбовці) та ліцеїстами військових ліцеїв (далі - ліцеїсти) визначається Правилами носіння військової форми одягу та знаків розрізнення військовослужбовцями Збройних Сил України, Державної спеціальної служби транспорту та ліцеїстами військових ліцеїв, затвердженими наказом Міністерством оборони України від 20.11.2017 №606 (далі Правила).
Пунктом 3 розділу І Правил військову форму одягу носять у суворій відповідності з цими Правилами. Предмети військової форми одягу повинні відповідати встановленим у наказі "Про затвердження Зразків" описам, бути ретельно припасованими й утримуватися в бездоганному стані.
Пунктом 7 розділу І Правил передбачено, що форма одягу оголошується на період конкретних заходів командиром військової частини або старшим начальником відповідно до вимог цих Правил з урахуванням особливостей виконання службових завдань.
Під час оголошення форми одягу вказуються її назва і за потреби назви додаткових або уточнюючих предметів (наприклад, "Літня повсякденна форма одягу, в сорочці з коротким рукавом").
Форма одягу для стройових оглядів, шикувань та службових нарад оголошується особами, що проводять ці заходи.
Відповідно до п.20 розділу І Правил військовослужбовцям, ліцеїстам, а також іншим особам, визначеним цим наказом, яким надано право носіння військової форми одягу, окрім іншого забороняється носити забруднені та невипрасувані предмети військової форми одягу, а також предмети, які втратили колір; взуття з пошкодженим верхом та зношеними каблуками.
Відповідно до п.1 розділу ІІІ Правил у гарнізонах та під час виконання повсякденних завдань:
1) 1-Г-Л (літня) (мал. 244 додатка 1)
температура повітря: від 15 до 40°;
Шкарпетки літні (трекінгові); труси; фуфайка (з короткими рукавами); костюм літній польовий; кашкет польовий (кепі бойове); черевики з високими берцями або черевики літні; ремінь брючний;
2) 2-Г-Л (літня) (мал. 246 додатка 1)
температура повітря: від 15 до 40°;
Шкарпетки літні (трекінгові); труси; фуфайка (з короткими рукавами); костюм літній польовий; костюм вітровологозахисний демісезонний; кашкет польовий (кепі бойове); черевики з високими берцями або черевики літні; ремінь брючний.
При вітряній погоді дозволяється носити тільки куртку костюма вітровологозахисного демісезонного (мал. 247 додатка 1), під час опадів малої та середньої інтенсивності - костюм вітровологозахисний демісезонний або куртку костюма вітровологозахисного демісезонного поверх костюма літнього польового, при цьому штани не заправляються в черевики, низ штанин повинен бути стягнутий;
3) 3-Г-Д (демісезонна)
температура повітря: від 10 до 15°;
Шкарпетки літні (трекінгові); труси; білизна натільна демісезонна (сорочка); костюм літній польовий; кашкет польовий (кепі бойове); черевики з високими берцями; ремінь брючний.
В розділі ІV Правил, зокрема п.4. «Взуття, шкарпетки» зазначено, що взуття повинно бути кольору встановленого зразка, полагодженим і начищеним; черевики і напівчеревики повинні бути акуратно зашнуровані. Носити взуття з пошкодженим верхом і зношеними підборами не дозволяється.
Наказом "Про затвердження Зразків", серед іншого також затверджено зразок взуття черевиків з високими берцями. Це мають бути черевики з високими берцями зі шкіри хромового дублення чорного кольору або зі шкіри типу "нубук" чорного, захисного або коричневого кольору із союзками, задніми фігурними пасками, підошвою із гуми та петлями для шнурків. Черевики з високими берцями можуть бути літніми, демісезонними або зимовими (розділ 4 «Взуття» Зразків).
Судом встановлено, що 26.04.2021 позивач перебував на ранковому шикуванні в черевиках з високими берцями фірми «LOWO» коричневого кольору, що в цілому відповідають затвердженим зразкам взуття.
В примітці до Зразків вказано, що дозволяється змінювати конструкцію предметів військової форми одягу та знаків розрізнення. Дозволяється застосовувати інші високоякісні сучасні матеріали, визначати їх сировинний склад та кольори для виготовлення форми одягу, взуття, спорядження та знаків розрізнення.
Отже, відповідачем не доведено, що черевики позивача не відповідають технічним умовам встановленим Міністерством оборони України.
Частиною 2 ст.74 КАС України передбачено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Відповідно до ч.2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Відповідач як суб`єкт владних повноважень не довів суду правомірності та законності своїх дій всупереч вимогам ч.2 ст.77 КАС України.
Таким чином, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних в матеріалах справи, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та вважає їх такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.
Щодо розподілу судових витрат, суд не застосовує правила ст.139 КАС України, оскільки позивач згідно п.13 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» звільнений від сплати судового збору.
Керуючись ст.ст. 9, 72-77, 90, 139, 241-246, 262, 263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
Адміністративний позов ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними дій та скасування наказу - задовольнити.
Визнати протиправними дії командира Військової частини НОМЕР_1 щодо накладення на старшого лейтенанта ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді «Сувора догана» наказом від 26.04.2021 №86.
Скасувати п.3 наказу командира Військової частини НОМЕР_1 від 26.04.2021 №86, стосовно притягнення старшого лейтенанта ОСОБА_1 до дисциплінарного стягнення у вигляді «Сувора догана».
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені ст. 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Г. В.Кадникова