Справа № 640/3008/22
Суддя: Добрянська Я.І.
Дата ухвалення: 2022-01-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

27 січня 2022 року м. Київ № 640/3008/22

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Добрянської Я.І., розглянувши позовну заяву та додані до неї матеріали

за позовом Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, буд. 33/19, )

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Алматерра» (01001, м. Київ, вул. Трьохсвятительська, буд. 13, оф. 3, )

про стягнення коштів платника податків з рахунків у банках, що обслуговують такого платника на суму боргу 58 354,01 грн., -

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося Головне управління Державної податкової служби у м. Києві, як відокремлений підрозділ ДПС України з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Алматерра», в якому просить суд:

- прийняти рішення на користь Головного управління ДПС у м. Києві, яким стягнути кошти платника податків ТОВ «Алматерра» () з усіх рахунків відкритих у банках, що обслуговують такого платника на суму податкового боргу у розмірі 58 354, 01 гривень. .

Пунктом 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Вивчивши матеріали позовної заяви, вбачаю, що така не відповідає вимогам статтей 160, 161, 172 Кодексу адміністративного судочинства України.

Частиною другою статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суб`єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення іншим учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси, копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Всупереч положенням частини другої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України позивачем не надано доказів надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу позовної заяви та доданих до неї документів.

Згідно з частиною третьою статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI (з наступними змінами та доповненнями) за подання суб`єктом владних повноважень, юридичною особою до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру справляється судовий збір у розмірі: 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" від 02.12.2021 №1928-IX з 01.01.2022 встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 2481,00 грн.

Зі змісту позовних вимог вбачається, що позивачем заявлено вимогу майнового характеру на суму 58 354,01 грн. Отже, судовий збір становить 2 481,00 грн.

Так, відповідно до частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною третьою статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до абзацу 2 частини другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Таким чином, цією статтею визначаються строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом з метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними. Разом з тим, після закінчення цього строку особа не втрачає права звернутися з адміністративним позовом, але такий може бути залишено без розгляду лише на тій підставі, що пропущено строк звернення, якщо судом не буде встановлена наявність поважних причин для пропуску такого строку.

Зазначена норма процесуального законодавства встановлює загальний строк подання адміністративного позову для захисту прав, свобод та інтересів особи та спеціальний, встановлений Кодексом адміністративного судочинства України, а також іншими законами. Зазвичай вони коротші від загального строку звернення й обумовлені специфікою відповідних відносин, у яких визначеності (стабільності) необхідно досягнути якнайшвидше.

В даному випадку позивач звернувся з вимогою про стягнення податкового боргу, що виник у зв`язку з несплатою податкових зобов`язань визначених у податкових деклараціях з податку на додану вартість № від 21 травня 2018 року, № від 20 липня 2018 року.

Спеціальним нормативно-правовим актом, яким регулюються спірні правовідносини, є Податковий кодекс України (надалі - ПК України).

У пункті 102.4 статті 102 ПК України зазначено, що у разі якщо грошове зобов`язання нараховане контролюючим органом до закінчення строку давності, визначеного у пункті 102.1 цієї статті, податковий борг, що виник у зв`язку з відмовою у самостійному погашенні такого грошового зобов`язання, може бути стягнутий протягом наступних 1095 календарних днів з дня виникнення податкового боргу.

Таким чином , граничним терміном звернення до суду податкового органу про стягнення заборгованості з податку на додану вартість, що виникла у зв`язку з несплатою зобов`язання, визначеного платником:

- у декларації № від 21 травня 2018 року (граничний термін сплати самостійно визначеного платником зобов`язання - 30 травня 2018 року) є 30 травня 2021 року.

- у декларації № від 20 липня 2018 року (граничний термін сплати самостійно визначеного платником зобов`язання - 30 липня 2018 року) є 30 липня 2021 року.

Відповідно до частини першої статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

З даною позовною заявою до Окружного адміністративного суду м. Києва позивач звернувся 21 січня 2022 року шляхом її направлення засобами поштового зв`язку.

Таким чином, враховуючи дату звернення позивача до суду з даним позовом 21 січня 2022 року, позивачу необхідно надати заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з посиланням на обставини, які перешкоджали позивачу звернутись до суду із відповідним позовом з дотриманням строку, встановленого статтею 102 ПК України, навести доводи на обґрунтування поважності причин пропуску строку та надати докази на підтвердження таких доводів.

Виходячи з наведеного, суд вважає, що позовну заяву позивача слід залишити без руху, надавши строк для усунення вказаних недоліків протягом п`яти днів з моменту отримання ухвали.

Згідно з частиною другою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Вказаний судом недолік повинен бути усунений шляхом подання до суду заяви про усунення недоліків позовної заяви із зазначенням номера справи, до якої долучити:

1) документ про сплату судового збору в розмірі 2 481,00 грн., на рахунок Окружного адміністративного суду міста Києва за такими платіжними реквізитами: отримувач коштів - ГУК у м.Києві/Печерс.р-н/22030101, код отримувача (код 37993783), банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО 899998), рахунок отримувача UA4026007, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу "Судовий збір, за позовом (назва позивача, в адміністративній справі №640/2670/22), Окружний адміністративний суд міста Києва;

2) доказів надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу позовної заяви та доданих до неї документів;

3) заяви про поновлення строку звернення до суду разом з доказами поважності причин його пропуску.

Згідно з частиною третьою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.

Керуючись статтею 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя Окружного адміністративного суду міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1.Залишити позовну заяву Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС без руху .

2.Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня одержання ухвали суду для усунення недоліків позовної заяви.

3.Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені частиною четвертою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання відповідно до частини другої статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Я.І. Добрянська