Справа № 420/126/22
Суддя: Балан Я.В.
Дата ухвалення: 2022-02-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/126/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 лютого 2022 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Балан Я.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження, за наявними матеріалами, у порядку письмового провадження, адміністративну справу за позовною заявою Приватного підприємства «КЕДР» до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду з позовною заявою звернулось Приватне підприємство «КЕДР» до Головного управління ДПС в Одеській області про:

визнання протиправним та скасування рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області №18139 від 29.12.2021 року про відповідність Приватного підприємства «КЕДР» пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку;

зобов`язання Головного управління ДПС в Одеській області виключити Приватне підприємство «КЕДР» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Адміністративний позов мотивовано наступним.

Приватне підприємство «КЕДР» зазначило, що рішення Головного управління ДПС в Одеській області щодо внесення позивача до переліку ризикових платників є протиправним та таким, що перешкоджає здійсненню господарської діяльності, з огляду на автоматичне зупинення усіх податкових накладних, які реєструє позивач в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Приватне підприємство «КЕДР» наголошує, що Головним управлінням ДПС в Одеській області не надано жодного документального доказу на підтвердження існування будь-якої податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарських операцій позивача, зазначених у поданих для реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування.

ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ ТА КЛОПОТАННЯ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 10 січня 2022 року, вищевказану позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито спрощене позовне провадження по справі без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 21 лютого 2022 року, у задоволенні клопотання Головного управління ДПС в Одеській області про розгляд адміністративної справи №420/126/22 за правилами загального позовного провадження відмовлено.

У встановлений судом строк, відповідач надав відзив (вх.№ЕП/2812/22 від 26.01.2022р.) на позовну заяву (т.ІІ, а.с.29-33).

Відзив обґрунтований наступним.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

За результатами моніторингу реєстрації Приватним підприємством «КЕДР» податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та інших інформаційно-аналітичних систем, встановлені операції з ознаками ризиковості, а саме, встановлено придбання товару у контрагентів з ознаками ризиковості: ТОВ «Виробнича компанія Преміор», ТОВ «Укропт-компані» та ТОВ «Волсек».

З метою забезпечення заходів направлених на упередження формування та розповсюдження сум ризикового ПДВ, недопущення функціонування транзитно-конвертаційних груп, уникнення виконання податкового обов`язку підприємствами реального сектору економіки, враховуючи вимоги Постанови Кабінету Міністрів України №1165 від 11 грудня 2019 року та отриману податкову інформацію щодо контрагентів позивача, рішенням Комісії Головного управління ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, Приватне підприємство «КЕДР» включено до Переліку ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість.

У відповіді на відзив (вх.№6091/22 від 28.01.2022р.) Приватне підприємство «КЕДР» зазначило, що оскаржуване рішення не містить обґрунтувань підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків, відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Вказані підстави стали відомі позивачеві лише з відзиву на позовну заяву. Приватне підприємство «КЕДР» наголошувало, що усі його господарські операції мають ділову мету та підтверджуються належним чином оформленою первинною документацією (т.ІІ, а.с.46-48).

Станом на 21 лютого 2022 року, інших заяв по суті справи від сторін на адресу суду не надходило.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ

Приватне підприємство «КЕДР» згідно витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, зареєстроване 22.07.1996 року за №0002648 (т.І, а.с.9-10)

До видів діяльності Приватного підприємства «КЕДР» згідно код КВЕД відносяться: 46.19 діяльність посередників у торгівлі товарами широкого асортименту (основний); 46.49 Оптова торгівля іншими товарами господарського призначення; 46.75 Оптова торгівля хімічними продуктами (основний); 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля.

З 01.05.2011 року, Приватне підприємство «КЕДР» є платником податку на додану вартість (т.І, а.с.11).

27.07.2021 року, Комісією Головного управління ДПС в Одеській області прийнято рішення №11115 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, з якого вбачається, що у якості підстави для відповідності Приватного підприємства «КЕДР» Критеріям ризиковості платника податку, вказано пункт 8 Критеріїв ризиковості платника податку (т.І, а.с.13).

У якості причини внесення позивача до категорії «ризикових» платників податків у Рішенні №11115 від 27.07.2021 року, у графі «Податкова інформація (заповнюється у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку)» зазначено, що встановлено операції з придбання товару у контрагентів з ознаками ризиковості.

19.08.2021 року, Приватним підприємством «КЕДР» подано повідомлення №1 про надання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку для виключення з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку (т.ІІ, а.с.36 зворотній бік).

Рішенням №12637 від 31.08.2021 року, з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів №1 від 19.08.2021 року, Комісією Головного управління ДПС в Одеській області віднесено Приватне підприємство «КЕДР» до платників, що відповідають пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, з зазначенням підстави встановлено операції з придбання товару у контрагентів з ознаками ризиковості (т.ІІ, а.с.37).

22.12.2021 року, Приватним підприємством «КЕДР» подано повідомлення №2 про надання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку для виключення з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку (т.ІІ, а.с.37 зворотній бік).

Рішенням №18139 від 29.12.2021 року, з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів №2 від 22.12.2021 року, Комісією Головного управління ДПС в Одеській області віднесено Приватне підприємство «КЕДР» до платників, що відповідають пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, з зазначенням підстави встановлено операції з придбання товару у контрагентів з ознаками ризиковості (т.ІІ, а.с.38).

Вважаючи рішення комісії Головного управління ДПС в Одеській області про відповідність Приватного підприємства «КЕДР» пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку протиправним, позивач звернувся до суду з даною позовною заявою.

РЕЛЕВАНТНІ ДЖЕРЕЛА ПРАВА ТА ВИСНОВКИ СУДУ

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, порядок їх адміністрування, права, обов`язки платників податків та зборів, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України №2755-VI від 02.12.2010 (далі - ПК України).

Відповідно до підпункту 20.1.45 пункту 20.1 статті 20 ПК України, контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

Пунктом 61.1 статті 61 ПК України визначено, що податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно підпункту 62.1.2 пункту 62.1 статті 62 ПК України, податковий контроль здійснюється шляхом, серед іншого, інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів.

Відповідно до пункту 71.1 статті 71 ПК України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Згідно пунктів 74.1, 74.3 статті 74 ПК України, податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю.

Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику (абзац 3 пункту 74.1 статті 74 ПК).

Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами (абзац 4 пункту 74.1 статті 74 ПК).

Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику (абзац 5 пункту 74.1 статті 74 ПК).

Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно приписів пункту 201.16 статті 201 ПК України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена у порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України №1165 від 11 грудня 2019 року (далі Порядок зупинення реєстрації ПН/РК), на виконання вимог пункту 201.16 статті 201 ПК України, затверджено Порядок зупинення реєстрації ПН/РК.

Відповідно до пункту 5 Порядку зупинення реєстрації ПН/РК платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Додатком 1 до Порядку зупинення реєстрації ПН/РК встановлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість:

1. Платника податку на додану вартість зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.

4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово- господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.

5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).

6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України.

7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України.

8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Пунктом 6 Порядку зупинення реєстрації ПН/РК передбачено, що питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення.

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Пунктами 6 та 7 вказаного Порядку зупинення реєстрації ПН/РК визначено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено ПН/РК, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Таким чином, внесення платника податків до переліку ризикових платників на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку фактично є підставою для зупинення реєстрації в ЄРПН у подальшому всіх складених платником податку податкових накладних/розрахунків коригування.

Так, пунктом 6 Порядку №1165 визначено, що комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття.

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;

інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття.

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Суд зауважує, що можливість оскарження рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку прямо передбачена пунктом 6 Порядку №1165 та Додатком 4 до Порядку №1165. Тобто, рішення комісії податкового органу про відповідність платника податку критеріям ризиковості, як акт індивідуальної дії, може бути піддано судовому контролю.

Як встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, комісією Головного управління ДПС в Одеській області було прийнято рішення №1115 від 27.07.2021 року про відповідність платника податку на додану вартість Приватного підприємства «КЕДР» пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку (т.ІІ, а.с.36).

У подальшому, комісією Головного управління ДПС в Одеській області прийнято рішення №12637 від 31.08.2021 року щодо відповідності Приватного підприємства «КЕДР» пункту 8 Критерію ризиковості платника податку, незважаючи на подання позивачем повідомлення про надання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку (т.ІІ, а.с.37).

Повторне надсилання Приватним підприємством «КЕДР» повідомлення про надання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку, комісією Головного управління ДПС в Одеській області залишилося поза увагою та прийнято рішення №18139 від 29.12.2021 року щодо відповідності Приватного підприємства «КЕДР» пункту 8 Критеріям ризиковості платника податку.

У свою чергу, форма рішення про відповідність/невідповідність платника податків критеріям ризиковості, затверджена у Додатку 4 до Порядку №1165, передбачає обов`язковість, у разі відповідності пункту 8 критеріям ризиковості, розшифрування яка саме податкова інформація стала фактичною підставою для прийняття відповідного рішення.

Однак, у рішеннях комісії Головного управління ДПС в Одеській області про відповідність Приватного підприємства «КЕДР» пункту 8 Критеріям ризиковості платника податку дублювалася підстава - встановлено операції з придбання товару у контрагентів з ознаками ризиковості.

Суд зауважує, що з сформованої Головним управлінням ДПС в Одеській області підстави для віднесення позивача до ризикових платників податків не можливо зрозуміти: які саме господарські операції та з якими суб`єктами господарювання стосуються прийнятого рішення; які суб`єкти господарювання віднесені до ризикових платників податків та/або свідчать про те, що взаємовідносини з ними вказують на ризиковість операцій.

Отже, вказаний обов`язок щодо розшифрування, яка саме податкова інформація стала фактичною підставою для прийняття відповідного рішення, відповідачем виконано не було.

Суд зазначає, що загальними вимогами, які висуваються до акту індивідуальної дії, як акту правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Аналогічна правова позиція щодо застосування зазначених норм права вже була висловлена Верховним Судом у постанові по справі №822/1817/18 від 23.10.2018 року.

У свою чергу, лише у відзиві на позовну заяву, а не в оскаржуваному рішенні комісії Головного управління ДПС в Одеській області, відповідачем було зазначено, що підставами для віднесення Приватного підприємства «КЕДР» до ризикових платників податків на додану вартість стали господарські операції з ТОВ «Виробнича компанія Преміор», ТОВ «Укропт-компані» та ТОВ «Волсек», і отримання листа від Головного управління ДФС у Харківській області (т.ІІ, а.с.38 зворотній бік - 41).

Враховуючи вищевикладене, суд зазначає, що невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 18.02.2020 року по справі №360/1776/19.

При цьому, можливість надання платником податків вичерпного переліку документів для виключення його з переліку ризикових платників податків, прямо залежить від чіткого визначення контролюючим органом, як конкретного критерію ризиковості так і обов`язкового розшифрування податкової інформації, яка стала підставою для віднесення такого платника до переліку ризикових, у разі застосування пункту 8 Критеріїв ризиковості.

В іншому випадку, у разі відсутності конкретизації підстав для прийняття рішення, вказане призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання визначено переліку документів для виключення його з переліку ризикових платників податків.

Також, враховуючи відсутність в оскаржуваному рішенні про відповідність Приватного підприємства «КЕДР» критеріям ризиковості платника податку податкової інформації, яка слугувала підставою для його прийняття, суд зазначає, що контролюючий орган мав право витребувати від платника документи на спростування наявних у органу ДПС сумнівів пов`язаних з легальністю діяльності юридичної особи, вказавши які саме аспекти належить висвітити платнику податків у своїх поясненнях, однак, не зробив цього.

Крім того, суд звертає увагу, що висновок контролюючого органу про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку ґрунтується на тому, що серед контрагентів позивача є суб`єкти господарювання, які здійснюють сумнівні господарські операції.

Тобто, негативна податкова інформація стосується не господарської діяльності позивача, а лише декількох його контрагентів.

Разом з тим, відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, жодних доказів на підтвердження зазначеної інформації, крім прийнятих рішень про відповідність контрагентів позивача критеріям ризиковості - суду не надано. Також, відповідачем не надано суду жодних доказів на підтвердження фактичної відсутності у контрагентів позивача об`єктивної неможливості здійснення господарської діяльності, тощо.

Варто зазначити, що поняття «добросовісний платник», яке вживається у сфері податкових правовідносин, не передбачає виникнення у платника додаткового обов`язку з контролю за дотриманням його постачальниками правил оподаткування, а сам платник не наділений повноваженнями податкового контролю для виконання функцій, покладених на податкові органи, а тому не може володіти інформацією відносно виконання контрагентами податкових зобов`язань. А відтак, платник не може зазнавати негативних наслідків внаслідок діянь інших осіб, що перебувають поза межами його впливу.

Крім того, щодо надходження листав від Головного управління ДФС у Харківській області суд зауважує, що будь-яка податкова інформація, що наявна в інформаційно-аналітичних базах відносно контрагентів суб`єкта господарювання по ланцюгах постачання, а також податкова інформація надана іншими контролюючими органами, у тому числі і складена з причин неможливості проведення документальних перевірок, носить виключно інформативний характер та не є належним доказом у розумінні процесуального закону.

Вказана правова позиція повністю узгоджується з позицією Верховного Суду у постанові по справі №815/5938/17 від 11.12.2018 року та №640/11321/20 від 05.01.2021 року.

У свою чергу, судова практика вирішення податкових спорів виходить з презумпції добросовісності платника, яка передбачає економічну виправданість дій платника, що мають своїм наслідком отримання податкової вигоди та достовірність у бухгалтерській та податковій звітності.

Зазначена правова позиція узгоджується з висновками Верховного Суду викладеними у постанові від 23.07.2020 року по справі №240/6806/17.

Суд зауважує, що Приватне підприємство «КЕДР», у межах своєї фінансово-господарської діяльності, реалізує у мережах магазинів («Таврія-В», «Сільпо», «Копійка», «Рукавичка», «Епіцентр К», «Нова лінія») за договорами поставки надувні кульки та сезонні товари: сонцезахисні окуляри і шапки текстильні. Вказані товари, серед іншого, придбавалися позивачем у ТОВ «Виробнича компанія Преміор», ТОВ «Укропт-компані» та ТОВ «Волсек».

Під час судового розгляду справи, для підтвердження реальності господарських операцій Приватного підприємства «КЕДР», серед іншого, зі спірними контрагентами (ТОВ «Виробнича компанія Преміор», ТОВ «Укропт-компані» та ТОВ «Волсек»), позивачем були надані копії: договорів поставки, рахунків-фактур, податкових та видаткових накладних, товарно-транспортних накладних, виписок по рахункам, реєстрів документів відвантаження товарів, експрес-накладних «Нова пошта», тощо (т.ІІ, а.с.49-151).

У свою чергу, нереальність господарських операцій позивача з ТОВ «Виробнича компанія Преміор», ТОВ «Укропт-компані» та ТОВ «Волсек», податковим органом під час судового розгляду справи не доведена.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що відповідачем не надано доказів існування підстав для застосування до позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідним внесенням до переліку ризикових суб`єктів господарювання, у зв`язку з чим, рішення Головного управління ДПС в Одеській області №18139 від 29.12.2021 року є протиправним та підлягає скасуванню.

Суд звертає увагу, що ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 10 січня 2022 року було зобов`язано Головне управління ДПС в Одеській області надати до Одеського окружного адміністративного суду копії протоколів засідання комісій регіонального рівня, якими ухвалені рішення про включення Приватного підприємства «КЕДР» до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Однак, а ні у встановлений судом строк, а ні на час вирішення даної адміністративної справи, відповідачем витребуваної інформації до суду не надано.

За приписами частини 5 статті 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Суд зазначає, що висновки суду у даній справі відповідають висновкам Верховного Суду щодо застосування норм права у справах про відповідальність платників податків критеріям ризиковості у межах Порядку №1165, що викладені у постановах від 16 грудня 2020 року по справі №340/474/20, від 05 січня 2021 року по справі №640/11321/20, та інших.

Відповідно до положень статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому, під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

Отже, ну думку суду, належним способом захисту прав позивача, який забезпечить їх ефективне поновлення, є зобов`язання Головного управління ДПС в Одеській області виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Згідно з частиною 1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до положень статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням встановлених обставин справи та наведених норм чинного законодавства України, суд дійшов висновку, що оскаржуване рішення щодо включення позивача до переліку ризикових платників податку на додану вартість не відповідає критеріям визначеним частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України та порушує права позивача, як платника податку, а тому, з метою повного та ефективного захисту порушених прав позивача, виходячи із наданих суду статтею 245 Кодексу адміністративного судочинства України повноважень, позовні вимоги Приватного підприємства «КЕДР» слід задовольнити.

Згідно статті 17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію і практику Суду як джерело права.

Так, у пункті 29 Рішення Європейського суду з прав людини від 09.12.1994 року (справа «РуїзТоріха проти Іспанії») Суд повторює, що згідно з його установленою практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтованості рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Таким чином, на підставі статті 8 Кодексу адміністративного судочинства України, згідно якої усі учасники адміністративного процесу є рівними та статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України, згідно якої розгляд і вирішення справ у адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, з`ясувавши обставини у справі, перевіривши всі доводи і заперечення сторін та надавши правову оцінку наданим доказам, суд дійшов висновку, що позовні вимоги Приватного підприємства «КЕДР» підлягають задоволенню.

Розподіл судових витрат.

Відповідно до частини 1 статті 143 Кодексу адміністративного судочинства України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Згідно частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Судом встановлено, що під час подання позовної заяви Приватним підприємством «КЕДР» сплачено судовий збір у розмірі 2481,00 гривень, який підлягає відшкодуванню.

Керуючись статтями 2, 6-10, 77, 90, 139, 250, 251, 255, 257-262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги Приватного підприємства «КЕДР» (68091, м. Чорноморськ, смт. Олександрівка, вул. Перемоги 5, ) до Головного управління ДПС в Одеській області (65044, м. Одеса, вул. Семінарська 5, ) про визнання протиправним та скасування рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області №18139 від 29.12.2021 року про відповідність Приватного підприємства «КЕДР» пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку; зобов`язання Головного управління ДПС в Одеській області виключити Приватне підприємство «КЕДР» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку задовольнити.

Рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області №18139 від 29.12.2021 року про відповідність Приватного підприємства «КЕДР» пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку визнати протиправним та скасувати.

Зобов`язати Головне управління ДПС в Одеській області () виключити Приватне підприємство «КЕДР» () з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС в Одеській області () на користь Приватного підприємства «КЕДР» () понесені судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 2481,00 (дві тисячі чотириста вісімдесят один) гривень.

Рішення набирає законної сили згідно статті 255 КАС України - після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду згідно статті 295 КАС України подається до П`ятого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Суддя Ярослава БАЛАН