Справа № 640/22611/20
Суддя: Іщук І.О.
Дата ухвалення: 2022-01-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 січня 2022 року місто Київ №640/22611/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Іщука І.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративну справу

за позовом до третя особаПриватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_2 Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Начальник Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Міненко Кирило Вікторович
провизнання протиправними та скасування наказів від 07.08.2020 №774/8, від 08.07.2020 №601/8, від 14.07.2020 №632/8,
ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_2 звернулася до Окружного адміністративного суд міста Києва з позовною заявою до Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), третя особа начальник Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), в якій просить суд (з урахуванням ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 16.11.2021 про закриття провадження в частині позовних вимог):

- визнати протиправним та скасувати наказ начальника Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції м. Київ Міненка Кирила Вікторовича від 07.08.2020 №774/8 про усунення приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_2 порушень та помилок;

- визнати протиправним та скасувати наказ від 08.07.2020 №601/8;

- визнати протиправним та скасувати наказ від 14.07.2020 №632/8;

- визнати висновки щодо надання «незадовільної» оцінки роботі приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_2, зроблені за результатом перевірки діяльності Центральним міжрегіональним управлінням міністерства юстиції м. Київ в особі комісії, затвердженої наказом № 601/8 від 08 липня 2020 року протиправними та скасувати;

- визнати висновки, викладені комісією Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції м. Київ стосовно доцільності розглянути питання щодо застосування до приватного нотаріуса Київського нотаріального округу ОСОБА_2. заходів реагування, передбачених статтею 12 та/або статтею 29-1 Закону України «Про нотаріат» протиправними та такими, що підлягають скасуванню.

В обгрунтування позовних вимог позивач зазначила про те, що вимог чинного законодавства не порушавала, а висновки, зроблені за результатом перевірки Центральним міжрегіональним управлінням міністерства юстиції м. Київ діяльності позивача є такими, що не відповідають дійсним обставинам справи та здійснені з порушенням вимог чинного законодавства, а отже мають бути скасовані судом. На думку позивача, станом на 08.07.2020 у відповідача були відсутні підстави для видачі наказу №601/8 на проведення планової комплексної перевірки, оскільки він є таким, що не відповідає вимогам статті 33 Закону України "Про нотаріат", адже в даному наказі змінено вид перевірки, перенесено дату проведення перевірки та не визначено комісії та терміну її повноважень. Також позивач вважає, що всупереч пункту 35 Порядку проведення перевірок не зважаючи на те, що нотаріусом було надано на вимогу комісії всі необхідні документи та виготовлено і передано комісії копії цих документів, до довідки не долучено копій (фотокопій) документів, що підтверджують факт допущених порушень, що істотно ускладнило процес оскарження результатів перевірки. Під час проведення перевірки комісією були виявлені порушення, з якими нотаріус погоджувалась та бажала негайно усунути, проте, всупереч п. 32 Порядку проведення перевірок членами комісії в безапеляційній формі було відмовлено у наданні таких можливостей нотаріусу.

Разом з тим, позивач зазначила про те, що будь-яких порушень в організації умов її роботи не допущено, а відмості, зазначені в Довідці щодо ненадання відповіді на звернення громадянки ОСОБА_1 є недостовірними.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 28.09.2020 прийнято до розгляду, відкрито спрощене позовне провадження в адміністративній справі №640/22611/20 та визначено, що справа буде розглядатись без проведення судового засідання та виклику осіб, які беруть участь у справі.

Через канцелярію Окружного адміністративного суду міста Києва 20.10.2020 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого з позовними вимогами та доводами, викладеними у позовній заяві, не погоджується, вважає їх необгрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню, оскільки за результатами проведеної комплексної перевірки роботи приватного нотаріуса ОСОБА_2. встановлено, що організація нотаріальної діяльності, дотримання нею порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства здійснюються нотаріусом незадовільно. До Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиці (м. Київ) на дії приватного нотаріуса ОСОБА_2 у зв`язку із вчинення виконавчих написів надходила значна кількість скарг. З огляду на вищевикладене, Комісія дійшла висновку про доцільність розгляду питання щодо застосування до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_2. заходів реагування, передбачених статтею 12 та/або статтею 29-1 Закону України «Про нотаріат».

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 26.10.2020 в задоволенні клопотання представника позивача про розгляд справи у судовому засіданні з викликом (повідомленням) сторін відмовлено.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 29.10.2020 витребувано від Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) належним чином завірені копії наступних документів: доручення Мінісерства юстиції України від 23.06.2020 №2830/19.5.1/32-20; доповідну записку заступника начальника Управління нотаріату від 09.07.2020.

Від позивача 28.10.2020 до суду надійшла відповідь на відзив, відповідно до якої остання зазначила про те, що відповідач не долучив до відзиву документів, які стали підставою для прийняття оскаржуваних наказів, у зв`язку з чим неможливо оцінити правомірність виданих оскаржуваних наказів, та, як наслідок, правомірність проведеної відповідачем перевірки.

У письмових поясненнях від 06.11.2020 позивач зауважила, що порушення стосовно ненадання відповіді на звернення громадянки ОСОБА_1 (вх.№82/01-16 від 14.01.2020) не відповідає дійсності, оскільки матеріали справи містять докази на спростовування таких доводів. Порушення про те, що посвідчувальний напис нотаріуса на договорі про відчуження нерухомого майна, який укладався фізичними особами не в повній мірі відповідав формі №37 додатку 25 до Правил (реєстровий запис №5202 від 12.02.2020) та посвідчувальний напис на договорі про відчуження нерухомого майна за участю представника, який не відповідав формі №39 додатку 25 до Правил, на думку позивача, є неістотним та не несе негативних наслідків для сторін правочину. Щодо не проставлення відмітки на звороті вхідного документа позивач зазначила, що вказане порушення виправила в присутності комісії, проте дане зауваження все одно було відображено в довідці, складеній за результатами перевірки, що свідчить про упереджене ставлення до нотаріуса. Інші порушення, які були встановлені відповідачем, позивач не визнає та вважає, що даний висновок комісія зробила внаслідок неправильного трактування вимог Закону.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 16.11.2020 заяву позивача про відмову від позову в частині позовних вимог у справі №640/22611/20 задоволено. Закрито провадження у справі №640/22611/20 в частині позовних вимог щодо визнання протиправними дій виконуючого обов`язки начальника Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Міненка Кирила Вікторовича по виданню наказу від 08.07.2020 №601/8 "Про проведення планової комплексної перевірки організації нотаріальної діяльності приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_2" та в частині визнання протиправними дій виконуючого обов`язки начальника Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Київ) Міненка Кирила Вікторовича по виданню наказу від 14.07.2020 №632/8 "Про проведення позапланової комплексної перевірки організації нотаріальної діяльності приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_2".

Справу розглянуто після отримання судом інформації щодо повідомлення належним чином сторін про відкриття спрощеного позовного провадження у справі.

Відповідно до частини першої статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

Частиною п`ятою статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше.

Розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та заперечення, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до наказу Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 08.07.2020 № 601/8 «Про проведення позапланової комплексної перевірки організації нотаріальної діяльності приватного нотаріуса ОСОБА_2. » затверджено проведення 09.07.2020 планової комплексної перевірки організації нотаріальної діяльності приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_2 щодо дотримання нею порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства за період з 29.11.2019 по день перевірки включно.

Наказом Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 14.07.2020 №632/8 «Про внесення змін до наказу Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 08.07.2020 № 601/8» пункт 1 наказу викладено у такій редакції: «провести 14 липня 2020 року позапланову комплексну перевірку організації нотаріальної діяльності приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_2 щодо дотримання нею порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства за період з 29 листопада 2019 року по день перевірки включно».

За результатами перевірки 17.07.2020 складено довідку, якою встановлено ряд порушень та помилок, вчинених приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_2 та встановлено, що організація нотаріальної діяльності ОСОБА_2. щодо дотримання нею порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил ведення нотаріального діловодства здійснювалась «незадовільно».

Так, Комісією було встановлено наступні помилки та порушення:

1) в порушення вимог статті 20 Закону України «Про звернення громадян», пунктів 2.4, 9.1, 9.3 Правил ведення нотаріального діловодства, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 22 грудня 2010 року № 3253/5, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 23 грудня 2010 року за № 13118/18613 (надалі - Правила) нотаріусом не надано відповіді на звернення громадянки ОСОБА_1 (вх. № 82/01-16 від 14.01.2020);

2) не завжди застережені нотаріусом і скріплені підписом та печаткою виправлення в Реєстрах для реєстрації нотаріальних дій (далі -Реєстри), що не відповідає вимогам пункту 7.15 Правил (записи у графі 2 за 30.06.2020, 130-147 справи 02-33 том 10 за 2020 рік);

3) звернуто увагу нотаріуса на дотримання вимог пункту 6.14 Правил, оскільки, мав місце випадок, коли посвідчувальний напис на договорі про відчуження нерухомого майна, який укладається фізичними особами, не в повній мірі відповідав формі № 37 додатку 25 до Правил реєстровий № 5202 від 12.02.2020), також мав місце випадок, коли посвідчувальний напис на договорі про відчуження нерухомого майна за участю представника не відповідав формі № 39 додатку 25 до Правил (реєстровий № 8393 від 06.03.2020);

4) без врахування вимог пункту 8.11 Правил відмітка на вхідних документах проставляється на звороті вхідного документа (наряд 01-16 за 2020 рік);

5) при посвідченні договору про відступлення права вимоги за договором іпотеки, укладений між ТОВ «УКРДЕБЕТ ПЛЮС» та ТОВ «ФІНАНСОВА «АМБЕР», не надано належної оцінки поданим документам, оскільки до примірника такого договору долучено договір іпотеки, укладений між акціонерним комерційним інноваційним банком «УкрСиббанк» та ОСОБА_3 , та договір купівлі-продажу прав вимоги, укладеного між ПАТ «ДЕЛЬТА БАНК» та ТОВ «УКРДЕБЕТ ПЛЮС». При цьому документ, який би підтверджував право передачі вимоги від акціонерного комерційного інноваційного банку «УкрСиббанк» до ПАТ «ДЕЛЬТА БАНК», до договору не долучений, що не узгоджується з вимогами пункту 3 глави 7 розділу Порядку (реєстрові №№ 7742, 7743 за 2020 рік);

6) до примірника договору іпотеки не долучено заяву від іпотекодавця про наявність/відсутність прав малолітніх та неповнолітніх дітей, недієздатних чи обмежено дієздатних осіб на користування майном, яке є предметом договору іпотеки, а наявний лише витяг з Реєстру територіальної громади м. Києва (виписка з домової книги про склад сім`ї та прописки), чим не в повній мірі дотримано вимоги підпункту 1.8 пункту 1 глави 2 розділу II Порядку (реєстрові №№ 11912, 111914 за 2020);

7) без врахування пункту 19-1 Порядку ведення Державного реєстру актів цивільного стану громадян, затвердженого постановою Кабінету Міністрів від 22 серпня 2007 року №1064, пункту 3.15 розділу II Інструкції з ведення Державного реєстру актів цивільного стану громадян, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 24 липня 2008 року № 1269/5, зареєстрованої у Міністерстві юстиції України 25 липня 2008 року за

№ 691/15382, сформовано та долучено до справ витяги Державного реєстру актів цивільного стану громадян (реєстровий № 5206 за 2020 рік, с/с 2-2020);

8) нотаріусом вчинено виконавчі написи за кредитними договорами без врахування постанови Київського апеляційного адміністративного суду від 22 лютого 2017 року по справі № 826/20084/14, яку залишено без змін ухвалою Вищого адміністративного суду України від 01 листопада 2017 року (№ К/800/6492/17, № К/800/7651/17), якою визнано незаконною та нечинною постанову Кабінету Міністрів України № 662 від 26 листопада 2014 року «Про внесення змін до переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів» в частині, у тому числі п. 2 змін, що вносяться до переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів з підстав, що випливають з кредитних відносин.

9) виписки з рахунків боржників не містять строків погашення заборгованості, що не відповідає вимогам пункту 2 Переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29 червня 1999 року № 1172 (далі - Перелік), на який посилається нотаріус при вчиненні виконавчих написів, та підпункту 3.2 пункту 3 глави 16 розділу II Порядку. Таким чином, відслідкувати надходження платежів від боржників на підставі таких виписок не вбачається за можливе, отже виписки, що надавались стягувачами, не можуть бути документами, що підтверджують безспірність заборгованості. З огляду на зазначене, приватним нотаріусом також не дотримано вимог частини третьої статті 47 Закону України «Про нотаріат» (наприклад, реєстрові 3 29246-29310 від 05.12.2019, 3-69 від 16.01.2020, 70-133 за 2020 рік, 9760 9858 за 2020 рік, 9958-9996 від 13.03.2020, 18555-18614 за 2020 рік, 18615 18674 від 04.06.2020, 23221- 23264 за 2020 рік та інші);

10) з документів, долучених до примірників виконавчих написів, встановлено наявність копій заяв/оферти, що не узгоджується з вимогами пункту 2 Переліку, на який посилається нотаріус при вчиненні виконавчих написів, та підпункту 3.2 пункту З глави 16 розділу II Порядку (реєстрові №№ 29181 29245 за 2020 рік, 70-133 за 2020 рік, 9760-9858 за 2020 рік, 9958-9996 від 13.03.2020, 18555-18614 за 2020 рік, 18615-18674 від 04.06.2020, 23221-23264 за 2020 рік та інші).

11) в порушення вимог абзацу третього пункту першого розділу IV Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку, затвердженого наказом Фонду державного майна України від 17 травня 2018 року № 658, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 05 червня 2018 року за № 677/32129, у справах нотаріуса відсутні витяги із єдиної бази даних звітів про оцінку за результатом перевірки реєстрації звіту про оцінку в Єдиній базі (реєстрові №№ 2667 від 23.01.2020, 4680 за 2020, 8393 від 06.03.2020, 16636 від 05.05.2020).

На підставі викладеного, Комісією зроблено висновок, згідно якого приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_2 не завжди дотримується порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил ведення нотаріального діловодства.

За результатами проведеної комплексної перевірки роботи приватного нотаріуса ОСОБА_2. встановлено, що організація нотаріальної діяльності, дотримання нею порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства здійснюються нотаріусом «незадовільно».

Враховуючи вищевикладене, Комісія дійшла висновку про доцільність розгляду питання щодо застосування до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_2. заходів реагування, передбачених статтею 12 та/або статтею 29-1 Закону України «Про нотаріат» та рекомендувала приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу ОСОБА_2:

1) провести роботу по усуненню виявлених помилок і недоліків у строк, встановлений наказом Центрального міжрегіонального управлінні Міністерства юстиції (м. Київ), та повідомити про заходи, які були вжиті для усунення;

2) неухильно дотримуватися вимог Порядку вчинення нотаріальних нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 року за № 282/20595 та Правил ведення нотаріального діловодства, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 22.12.2010 № 3253/5, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 23 грудня 2010 року за 3 1318/18613, а також вимог чинного законодавства при вчиненні нотаріальних дій;

3) слідкувати за нововведеннями в законодавстві, постійно працювати на підвищенням свого професійного рівня, уважно вивчати документи, які подаються для вчинення нотаріальних дій.

Наказом Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 07.08.2020 №774/8 «Про усунення приватним нотаріусом ОСОБА_2. порушень і помилок» Приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу ОСОБА_2 наказано:

усунути з урахуванням висновків та рекомендацій порушення та помилки, виявлені комісією під час перевірки, у тритижневий строк з дня отримання цього наказу;

письмово повідомити Управління нотаріату Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про заходи, які вжиті для усунення цих порушень та помилок, та надати письмові пояснення, якщо виявлені порушення та помилки усунути неможливо, у тижневий строк після закінчення строку, установленого для усунення порушень та помилок.

Вважаючи, що перевірку було проведено з порушенням вимог чинного законодавства, а висновки перевірки необґрунтованими, протиправними та такими, що підлягають скасуванню, позивач звернувся з позовом до суду.

Досліджуючи надані сторонами докази, аналізуючи наведені міркування та заперечення, оцінюючи їх в сукупності, суд бере до уваги наступне.

Правове регулювання діяльності нотаріату в Україні встановлено Законом України «Про нотаріат» від 02 вересня 1993 року №3425-ХІІ (далі - Закон №3425-ХІІ в редакції станом на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до статті 2 Закону №3425-ХІІ державне регулювання нотаріальної діяльності полягає у встановленні умов допуску громадян до здійснення нотаріальної діяльності, порядку зупинення і припинення приватної нотаріальної діяльності, анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю; здійсненні контролю за організацією нотаріату, проведенням перевірок організації нотаріальної діяльності нотаріусів, дотримання ними порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства; визначенні органів та осіб, які вчиняють нотаріальні дії, здійснюють контроль за організацією нотаріату, проводять перевірки організації нотаріальної діяльності нотаріусів, дотримання ними порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства; визначенні ставок державного мита, яке справляється державними нотаріусами; встановленні переліку додаткових послуг правового і технічного характеру, які не пов`язані із вчинюваними нотаріальними діями, та встановленні розмірів плати за їх надання державними нотаріусами; встановленні правил професійної етики нотаріусів.

Контроль за організацією нотаріату, перевірка організації нотаріальної діяльності нотаріусів, дотримання ними порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства здійснюються Міністерством юстиції України та його територіальними органами.

Згідно з частинами першою-третьою, шостою статті 33 Закону №3425-ХІІ Міністерство юстиції України, Головне управління юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, головні управління юстиції в областях, містах Києві та Севастополі проводять перевірку організації нотаріальної діяльності приватного нотаріуса, дотримання ним порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства за певний період. Проведення повторної перевірки з тих питань, які вже були предметом перевірки, не допускається, крім перевірки звернень громадян чи юридичних осіб у межах предмета звернення та повноважень Міністерства юстиції України, Головного управління юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, головних управлінь юстиції в областях, містах Києві та Севастополі.

Перевірка організації нотаріальної діяльності приватного нотаріуса, дотримання ним порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства, крім повторних перевірок, передбачених цим Законом, проводиться не частіше одного разу на два роки виключно на робочому місці (у конторі) приватного нотаріуса з обов`язковим повідомленням його про проведення такої перевірки за 10 днів.

Приватний нотаріус зобов`язаний надавати посадовим особам, уповноваженим проводити перевірку, відомості і документи щодо організації нотаріальної діяльності, дотримання ним порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства.

Порядок проведення перевірки організації нотаріальної діяльності приватних нотаріусів, дотримання ними порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства затверджується Міністерством юстиції України.

На виконання вказаної норми наказом Міністерства юстиції України від 17.02.2014 №357/5 затверджено Порядок проведення перевірки організації роботи державних нотаріальних контор, державних нотаріальних архівів, організації нотаріальної діяльності приватних нотаріусів, дотримання державними і приватними нотаріусами порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства (далі - Порядок №357/5), який визначає механізм здійснення Міністерством юстиції України (далі - Міністерство юстиції), територіальним органом Міністерства юстиції перевірки організації роботи державних нотаріальних контор, державних нотаріальних архівів, організації нотаріальної діяльності приватних нотаріусів, дотримання державними і приватними нотаріусами порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідно до пункту 2 Наказу від 08.07.2020 № 601/8 створено комісію у складі: голова комісії Долинна Н.О., члени комісії Хмарук В.Ю., Єкасьова В.К., Бурдальова І.В. для проведення планової комплексної перевірки організації нотаріальної діяльності приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_2 , дотримання нею порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства за період з 29 листопада 2019 року по день перевірки.

Підставою для прийняття Наказу від 08.07.2020 №601/8 стало доручення Міністерства юстиції України від 23 червня 2020 року № 2830/19.5.1/32-20 та приписи статті 33 Закону №3425-ХІІ.

Згідно з доповідною запискою від 09.07.2020 позапланова комплексна перевірка діяльності приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_2., призначена на 09.07.2020, не відбулась, оскільки приватний нотаріус ОСОБА_2. була відсутня на робочому місці, у зв`язку з чим 14.07.2020 відповідачем відповідно до Наказу від 14.07.2020 №632/8 було внесено зміни до Наказу від 08.07.2020 №601/8, зокрема, прийнято рішення про проведення 14.07.2020 позапланової комплексної перевірки позивача за період з 29 листопада 2019 року по день перевірки включно.

На думку позивача, Наказ від 08.07.2020 №601/8 не відповідає вимогам законодавства, адже в даному наказі змінено вид перевірки, перенесено дату проведення перевірки, не визначено комісії та терміну її повноважень.

Суд з такими доводами позивача не погоджується, з огляду на наступне.

Як визначено Порядком №357/5, планова перевірка - комплексна перевірка організації роботи державної нотаріальної контори, державного нотаріального архіву, організації нотаріальної діяльності приватного нотаріуса, дотримання державними і приватними нотаріусами порядку вчинення нотаріальних дій і виконання правил нотаріального діловодства; позапланова перевірка - не запланована Міністерством юстиції, територіальним органом Міністерства юстиції комплексна, цільова або контрольна перевірка організації роботи державної нотаріальної контори, державного нотаріального архіву, організації нотаріальної діяльності приватного нотаріуса, дотримання державними і приватними нотаріусами порядку вчинення нотаріальних дій та виконання ними правил нотаріального діловодства, а також перевірка за зверненнями фізичних і юридичних осіб.

Пунктом 19 Порядку №357/5 передбачено, що для проведення перевірки утворюється комісія. Персональний склад комісії, її голова, термін проведення перевірки державної нотаріальної контори, державного нотаріального архіву, приватного нотаріуса затверджуються наказом відповідно Міністерства юстиції чи територіального органу Міністерства юстиції.

Cуд зазначає, що ні Закон №3425-ХІІ, ні Порядок №357/5 не містять заборон чи обмежень щодо зміни виду перевірки.

Відповідно до пункту 4 Порядку №357/5 планова комплексна перевірка організації роботи державної нотаріальної контори, державного нотаріального архіву, дотримання державними нотаріусами порядку вчинення нотаріальних дій та виконання ними правил нотаріального діловодства здійснюється не частіше одного разу на два роки.

Судом встановлено, що відповідно до Наказу від 28.11.2019 №1366/8 відповідачем проведено позапланову комплексну перевірку організації нотаріальної діяльності приватного нотаріуса ОСОБА_2. Відповідно до Наказу від 08.07.2020 №601/8, до якого внесено зміни Наказом від 14.07.2020 №632/8, відповідачем також проведено позапланову комплексну перевірку, обмеження щодо періоду проведення якої положення Порядку №357/5 не містять.

Наказом від 08.07.2020 №601/8 визначено період проведення перевірки, а саме з 29.11.2019 по день перевірки включно. Вказаний період проведення перевірки не охоплювався Наказом від 28.11.2019 №1366/8.

Щодо перенесення дати проведення перевірки, суд зазначає наступне.

Пунктом 21 Порядку №357/5 визначено, що за наявності об`єктивних підстав, які унеможливлюють проведення перевірки (хвороба завідувача односкладової державної нотаріальної контори, завідувача державного нотаріального архіву, приватного нотаріуса тощо), що підтверджується відповідним документом, голова комісії порушує перед керівництвом Міністерства юстиції, територіального органу Міністерства юстиції питання про можливість перенесення строків перевірки.

Перенесення строків перевірки здійснюється відповідним наказом, що видається Міністерством юстиції, територіальним органом Міністерства юстиції.

Як вбачається з листа Приватного нотаріуса ОСОБА_2. від 07.07.2020 вих.№1570/01-16, остання повідомила Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ) про те, що з 08 липня 2020 року по 16 липня 2020 року вона буде проходити планове профілактичне лікування, у зв`язку з чим, можливо буде тимчасово відсутня на робочому місці в робочий час.

Викладені обставини були враховані відповідачем та Наказом від 14.07.2020 №632/8 були внесені зміни щодо дати проведення такої перевірки, що уззгоджується з приписами Порядку №357/5.

Суд також не бере до уваги твердження позивача про те, що відповідачем не було визначено склад комії, оскільки такі доводи спростовуються матеріалами справи.

Так, згідно з Наказом від 08.07.2020 №601/8, до якого внесено зміни Наказом від 14.07.2020 №632/8, утворено комісію для проведення перевірки, зазначеної у пункті 1 цього наказу, у складі:

Голова комісії: Долинна Наталія Олександрівна, заступник начальника - начальник центрального відділу з питань нотаріату Управління нотаріату;

Члени комісії: Хмарук Вероніка Юріївна, головний спеціаліст центрального відділу з питань нотаріату Управління нотаріату; Єкасьова Валерія Костянтинівна, головний спеціаліст центрального відділу з питань нотаріату Управління нотаріату; Бурдальова Інна Вячеславівна - головний спеціаліст відділу організаційного забезпечення і контролю у сфері нотаріату Управління нотаріату та фінансового моніторингу Департаменту нотаріату та державної реєстрації Міністерства юстиції України.

Варто відзначити, що склад комісії із вказаних осіб сформований для проведення перевірки відповідно до наказу від 08.07.2020 №601/8, тобто на період її проведення.

Отже, суд вважає, що доводи позивача про порушення порядку (процедури) проведення перевірки відповідно до Наказу від 08.07.2020 №601/8, до якого внесено зміни Наказом від 14.07.2020 №632/8, є необгрунтованими, у зв`язку з чим позовні вимоги в частині визнання протиправним та скасування наказів від 08.07.2020 №601/8 та від 14.07.2020 №632/8 задоволенню не підлягають.

Щодо позовних вимог в частині визнання протиправним та скасування наказу начальника Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції м. Київ Міненка Кирила Вікторовича від 07.08.2020 №774/8 про усунення приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_2 порушень та помилок, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 1 Закону №3425-ХІІ нотаріат в Україні - це система органів і посадових осіб, на які покладено обов`язок посвідчувати права, а також факти, що мають юридичне значення, та вчиняти інші нотаріальні дії, передбачені цим Законом, з метою надання їм юридичної вірогідності.

Вчинення нотаріальних дій в Україні покладається на нотаріусів, які працюють в державних нотаріальних конторах, державних нотаріальних архівах (державні нотаріуси) або займаються приватною нотаріальною діяльністю (приватні нотаріуси).

На нотаріусів, які працюють у державних нотаріальних конторах або займаються приватною нотаріальною діяльністю, законом може бути покладено вчинення інших дій, відмінних від нотаріальних, з метою надання їм юридичної вірогідності.

Згідно із частиною другою статті 2 Закону №3425-ХІІ контроль за організацією нотаріату, перевірка організації нотаріальної діяльності нотаріусів, дотримання ними порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства здійснюються Міністерством юстиції України, Головним управлінням юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, головними управліннями юстиції в областях, містах Києві та Севастополі.

Згідно з пунктом 16 Порядку № 357/5 графік проведення планових комплексних перевірок організації роботи державної нотаріальної контори, державного нотаріального архіву, організації нотаріальної діяльності приватного нотаріуса та дотримання державними і приватними нотаріусами порядку вчинення нотаріальних дій і виконання ними правил ведення нотаріального діловодства погоджується зі структурним підрозділом Міністерства юстиції, на який покладено повноваження щодо формування і забезпечення реалізації державної політики у сфері нотаріату (далі - структурний підрозділ Міністерства юстиції), та затверджується начальником головного управління юстиції на рік.

Копія погодженого та затвердженого графіка надсилається до структурного підрозділу Міністерства юстиції, а також направляється на адресу державної нотаріальної контори, державного нотаріального архіву, приватного нотаріуса.

Графік проведення планових комплексних перевірок оприлюднюється шляхом розміщення на сайті головного управління юстиції.

За пунктом 17 Порядку №357/5 особою, відповідальною за проведення перевірки, готуються пропозиції щодо складу комісії, строків та плану проведення перевірки.

За результатами опрацювання пропозицій особа, відповідальна за проведення перевірки, здійснює підготовку доповідної записки, у якій зазначає строки проведення перевірки, склад комісії і складає план проведення перевірки.

До плану проведення перевірки включаються всі питання, що стосуються організації роботи державної нотаріальної контори, державного нотаріального архіву, організації нотаріальної діяльності приватного нотаріуса, дотримання державними і приватними нотаріусами порядку вчинення нотаріальних дій та виконання ними правил ведення нотаріального діловодства.

План проведення перевірки розглядається і затверджується відповідно Міністром юстиції (заступником Міністра юстиції згідно з розподілом повноважень), начальником головного управління юстиції (його заступником).

Згідно з пунктом 31 Порядку №357/5 перевіркою встановлюється, чи дотримуються державні і приватні нотаріуси загальних положень чинного законодавства, яке регулює порядок вчинення нотаріальних дій та проведення під час їх вчинення державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень.

За пунктом 33 Порядку № 357/5 за наслідками перевірки організації роботи державної нотаріальної контори, державного нотаріального архіву, організації нотаріальної діяльності приватного нотаріуса, дотримання державними і приватними нотаріусами порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства комісія протягом п`яти робочих днів з часу закінчення перевірки складає довідку у двох примірниках про результати проведеної перевірки із зазначенням оцінки роботи державної нотаріальної контори, державного нотаріального архіву, приватного нотаріуса та з викладеними у ній висновками і рекомендаціями.

Загальна оцінка роботи державної нотаріальної контори, державного нотаріального архіву, приватного нотаріуса визначається як «добре», «задовільно», «незадовільно».

Довідка готується згідно з перевіреними достовірними фактами, що свідчать про наявність недоліків, помилок і порушень, з посиланням на норми законодавства. За змістом довідка повинна бути вичерпною та конкретною.

Пунктом 35 Порядку №357/5 передбачено, що до довідки за результатами перевірки роботи державної нотаріальної контори, державного нотаріального архіву, нотаріальної діяльності приватного нотаріуса долучаються копії (фотокопії) документів, що підтверджують факт допущених порушень, недоліків чи помилок, пояснення та заперечення нотаріуса щодо встановлених порушень (за наявності).

У довідці також зазначається перелік документів, що не були надані під час здійснення перевірки (якщо такі були), та у разі відмови нотаріуса надати письмові пояснення щодо причини ненадання документів факт відмови має бути відображений у довідці за результатами перевірки.

Відповідно до пункту 37 Порядку № 357/5 завідувач державної нотаріальної контори, завідувач державного нотаріального архіву, приватний нотаріус, діяльність яких перевірялась, мають право письмово викласти свої заперечення або пояснення щодо висновків комісії.

Заперечення або пояснення завідувача державної нотаріальної контори, завідувача державного нотаріального архіву, приватного нотаріуса, діяльність яких перевірялась, надаються комісії та розглядаються разом з довідкою про проведену перевірку та іншими матеріалами перевірки.

Згідно з пунктом 38 Порядку № 357/5 один примірник довідки за результатами перевірки подається начальнику головного управління юстиції, який приймає рішення про способи реалізації висновків та пропозицій за результатами комплексної, цільової, контрольної перевірки, а другий примірник отримують завідувач державної нотаріальної контори, завідувач державного нотаріального архіву, приватний нотаріус, діяльність яких перевірялась.

За пунктом 39 Порядку № 357/5 за результатами перевірки державної нотаріальної контори, державного нотаріального архіву, приватного нотаріуса, на підставі висновків комісії Міністерство юстиції, головне управління юстиції видає наказ, у якому встановлюється строк для усунення виявлених порушень та помилок. Копія наказу направляється до виконання державній нотаріальній конторі, державному нотаріальному архіву, приватному нотаріусу для врахування пропозицій комісії впродовж п`яти робочих днів з дня ознайомлення з довідкою про результати проведеної перевірки та долучається до відповідного наряду державної нотаріальної контори, державного нотаріального архіву, а також до реєстраційної справи приватного нотаріуса.

Відповідно до пункту 41 Порядку № 357/5 строк, який надається державній нотаріальній конторі, державному нотаріальному архіву, приватному нотаріусу для усунення виявлених під час перевірки порушень та помилок, визначається у кожному випадку окремо, але не більше одного місяця з дня отримання наказу. Після закінчення строку, установленого для усунення порушень та помилок, завідувач державної нотаріальної контори, завідувач державного нотаріального архіву, приватний нотаріус, діяльність яких перевірялась, зобов`язані письмово повідомити про заходи, які були вжиті ними для усунення цих порушень і помилок, та надати письмові пояснення, якщо виявлені порушення та помилки усунути неможливо.

За результатами позапланової комплексної перевірки позивача, проведеної 14.07.2020 року відповідачем складено Довідку від 17 липня 2020 року, з якою ознайомлено позивача 05.08.2020 та 07.08.2020 відповідачем було видано Наказ від 07.08.2020 №774/8 про усунення приватним нотаріусом ОСОБА_2. порушень та помилок.

Матеріалами справи не підтверджено, що позивач скористалась своїм правом, визначеним пунктом 37 Порядку №357/5 щодо надання пояснень або заперечень з приводу встановлених відповідачем порушень.

В свою чергу, щодо зафіскованових відповідачем порушень, викладених у довідці від 17.07.2020, позивач вважає їх незначними, або такими, що встановлені без урахування всіх обставин.

Відповідно до п. 32. Порядку проведення перевірок, приватному нотаріусу надається право на усунення виявлених під час перевірки недоліків, якщо таке можливо безпосередньо під час перевірки. У такому разі такі недоліки у довідці про результати перевірки не зазначаються.

По суті порушень зафіксованих у Довідці, судом встановлено наступне.

Так, у п. 14 розділу II описової частини Довідки зазначено про ненадання відповіді позивачем на звернення громадянки ОСОБА_1 вх. № 82/01-16 від 14.01.2020.

На спростування зазначеного порушення, позивачем надано суду копію фіскального чеку від 16.01.2020 р., відповідно до якого позивачем було надіслано відповідь ОСОБА_1 вих. 62/01-16 від 14.01.2020 у відповідності до вимог п.8.13. Правил ведення нотаріального діловодства (копії у справі).

Отже, зазначеного порушення в організації умов роботи позивачем не було допущено, а відомості зазначені в Довідці від 17.07.2020 щодо ненадання відповіді на звернення громадянки ОСОБА_1 є такими, що не відповідають дійсності.

В пункті 7 розділу II частини другої Довідки від 17.07.2020, як порушення зазначено випадок, в якому посвідчувальний напис нотаріуса на договорі про відчуження нерухомого майна, який укладався фізичними особами не у повній мірі відповідав Формі № 37 додатку 25 до Правил, реєстровий № 5202 від 12.02.2020 та посвідчувальний напис на договорі про відчуження нерухомого майна за участю представника, який не відповідав формі № 39 додатку 25 до Правил, реєстровий № 8393 від 06.03.2020.

Суть даного порушення зводиться до того, що посвідчувальні написи на договорах з реєстровими номерами №5202 від 12.02.2020, №8393 від 06.03.2020 виконані з формулюванням: «Особи громадян, які підписали договір встановлено, їх дієздатність та належність перевірено»; в той час, як формами № 37, №39 затверджено напис з наступним формулюванням : «Особи сторін встановлено, їх дієздатність, а також належність перевірено».

Позивач у позовній заяві зазначила, що дані зауваження нотаріусом прийнято до уваги та враховано в роботі, про що повідомлено відповідача.

Разом з тим, позивачем не заперечується відсутність таких порушень на час проведення перевірки.

Щодо дотримання позивачем загальних положень чинного законодавства, яке регулює порядок вчинення нотаріальних дій та проведення під час їх вчинення державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, без урахування вимог п.8.11 Правил ведення нотаріального діловодстава, затверджених Наказом Міністерства юстиції України від 22.12.2010 №3253/5, відповідно до яких відмітка на вхідних документах проставляється на звороті вхідного документа (наряд 01-16 за 2020 рік), суд зазначає наступне.

Вимогами п. 8.11. Правил ведення нотаріального діловодства встановлено, що на вхідних документах у правому нижньому куті першої сторінки проставляється реєстраційний штамп. У штампі вказуються найменування контори, архіву або назва нотаріального округу, прізвище, ініціали приватного нотаріуса, дата надходження документа та його реєстраційний індекс (порядковий номер за реєстраційним журналом та номер справи (наряду) за номенклатурою справ).

Позивачем було допущено порушення вимог п.8.11 Правил, посилаючись на те, що лише в тих випадках, коли дотримання цих правил призвело б до ще більших порушень - нечитабельності тексту документа.

Однак, суд звертає увагу, що вказане порушення на момент перевірки мало місце, у зв`язку з чим, відповідачем вказаний факт був взятий до уваги, та зафіксований у Довідці від 17.07.2020.

Як вбачається з Довідки від 17.07.2020, при посвідченні договору про відступлення права вимоги за договором іпотеки, укладеного між ТОВ «Укрдепет Плюс» та ТОВ «Фінанасова компанія «АМБЕР», не надано належної оцінки поданим документам, оскільки до примірника такого договору долучено договір іпотеки, укладений між акціонерним комерційним інноваційним банком «УкрСиббанк» та ОСОБА_3 та договір купівлі-продажу прав вимоги, укладений між ПАТ «Дельта банк» та ТОВ «Укрдепет Плюс». При цьому документ, який би підтверджував право передачі вимоги від акціонерного комерційного інноваційного банку «УкрСиббанк» до ПАТ «Дельта банк» до договоруне долучено, що не узгоджується з вимогами п.3 глави 7 розділу І Порядку, реєстрові № 7742, №7743 за 2020 рік.

Відповідно до додаткових пояснень позивач вказане порушення не визнає та вважає, що даний висновок комісія зробила внаслідок неправильного трактування Закону.

Згідно з пунктом 3 глави VII розділу І Порядку вчинення нотаріальних дій документи, на підставі яких вчинено нотаріальну дію, та документи або копії (витяги) з них, необхідні для вчинення нотаріальної дії, обов`язково долучаються до примірника правочину, свідоцтва тощо, які залишаються у справах нотаріуса. У разі коли державну реєстрацію права власності на земельну ділянку та об`єкт нерухомого майна проведено без видачі документа, що посвідчує таке право або у зв`язку із втратою, пошкодженням чи псуванням відповідного державного акта на право власності, свідоцтва про право власності на нерухоме майно, нотаріальна дія щодо такого майна вчиняється на підставі інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, отриманої шляхом безпосереднього доступу до нього. Така інформація долучається до примірника правочину, свідоцтва тощо, які залишаються у справах нотаріуса.

Вказані висновки відповідача позивачем не спростовано.

При цьому, суд зазначає, що навіть якщо така нотаріальна дія вчиняється на підставі інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, отриманої шляхом безпосереднього доступу до нього, позивач має можливість долучити відповідний витяг до примірника правочину, про що зазначено вище.

Відповідно до Довідки від 17.07.2020 до примірника договору іпотеки не долучено заяву від іпотекодавця про наявність/відсутність прав малолітніх та неповнолітніх дітей, недієздатних чи обмежено дієздатних осіб на користування майном, яке є предметом договору іпотеки, а наявний лише витяг з Реєстру територіальної громади м. Києва (виписка з домової книги про склад сім`ї та прописки), чим не в повній мірі дотримано вимоги п.1.8. п.1 глави 2 розділу II Порядку (реєстрові № 11912, №11914 за 2020).

Так, вказуючи дане порушення, комісією не враховано наступне.

Відповідно до п.п.1.8 п.1 глави 2 розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій (надалі Порядку), при посвідченні правочину щодо відчуження нерухомого майна відчужувач цього майна подає заяву про наявність/відсутність прав малолітніх та неповнолітніх дітей, недієздатних чи обмежено дієздатних осіб на користування цим майном. З метою перевірки відсутності прав малолітніх та неповнолітніх дітей, недієздатних чи обмежено дієздатних осіб на користування відчужуваним нерухомим майном нотаріус має право додатково витребовувати від підприємств, установ і організацій відомості та документи, необхідні для вчинення такого правочину.

З аналізу Глави 2 розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій посвідчення правочинів про відчуження майна та заставу майна вбачається, що законодавець розрізняє окремі види правочину, які пов`язані з відчуженням майна, і які не пов`язані з відчуженням майна, а є лише мірою забезпечення відповідного зобов`язання із збереженням права власності на майно за іпотекодавцем.

Позивач належним чином перевірила відсутність прав малолітніх, неповнолітніх, недієздатних, обмежено-дієздатних осіб на користування майном, яке є предметом вказаних договорів через Реєстр та виписку з домової книги. Однак, у даному випадку позивачем таки допущено порушення.

Таким чином, комісія правомірно зазначила відсутність вище вказаної заяви, як порушення Порядку вчинення нотаріальних дій.

Комісією також зазначено про порушення сформування та долучення до справ витягів Державного реєстру актів цивільного стану громадян (реєстровий№№ 5206 за 2020 рік, с/с 2-2020) без урахування п.19-1 Порядку ведення Державного реєстру актів цивільного стану громадян, затвердженого постановою КМУ від 22.08.2007 № 1064, п. 3.15 розділу III Інструкції з ведення Державного реєстру актів цивільного стану громадян, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 24 липня 2008 за № 691/15382. Позивачем сформовано та долучено до справ витяги Державного реєстру актів цивільного стану громадян (реєстровий № 5206 за 2020 рік, с/с 2-2020).

При цьому, суд враховує доводи позивача, що в рамках пошуку Державного реєстру актів цивільного стану технічно відсутні можливості вказувати місце народження особи, ПІБ та дата народження якої відбувається пошук, а тому комісія помилково зазначила даний факт, як порушення.

Щодо вчинення нотаріусом виконавчих написів за кредитними договорами без врахування постанови Київського апеляційного адміністративного суду від 22 лютого 2017 року по справі № 826/20084/14, яку залишено без змін ухвалою Вищого адміністративного суду України від 01 листопада 2017 р., якою визнано незаконною та нечинною Постанову КМУ № 622 від 26 листопада 2014 року «Про внесення змін до переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів» в частині, у тому числі п. 2 змін, що вносяться до переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів з підстав, що випливають з кредитних відносин.

Порядок вчинення виконавчих написів передбачено також ст. 34, 87-91 Закону України «Про нотаріат», главою 16 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року № 296/5 та п.2 Переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів, затвердженого постановою КМУ від 29.06.1999 року № 1172 (надалі Перелік).

Так, п. 2 Постанови КМУ № 622 від 26 листопада 2014 року вказаним судовим рішенням визнано незаконною та нечинною, у зв`язку з чим суд погоджується з доводами відповідача щодо наявності вказаного порушення.

Щодо недотримання позивачем вимог ч. 3 ст.47 ЗУ «Про нотаріат», відповідно до якої виписки з рахунків банків не містять строків погашення заборгованості, що не відповідає вимогам п.2 Переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів, затвердженого постановою КМУ від 29.06.1999 року № 1172 (далі - Перелік), на який посилається нотаріус при вчиненні виконавчих написів, та п.п. 3.2. п.3 глави 16 розділу II Порядку, що не надає можливості відслідкувати надходження платежів від боржників на підставі таких виписок, а отже виписки, що надавались стягувачем не можуть бути документами, що підтверджують безспірність заборгованості.

Відповідно до п.п. 3.2. п.3 глави 16 розділу II Порядку безспірність заборгованості підтверджують документи, передбачені Переліком документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 29.06.99 № 1172.

Кредитні договори, за якими боржниками допущено прострочення платежів за зобов`язаннями. Для одержання виконавчого напису додаються:

а) оригінал кредитного договору;

б) засвідчена стягувачем виписка з рахунка боржника із зазначенням суми заборгованості та строків її погашення з відміткою стягувача про непогашення заборгованості.

Позивач надала суду виписки з рахунків, що надаються нотаріусу для вчинення виконавчих написів, які містять строки погашення заборгованості, зокрема, виписка з рахунку за кредитним договором №491006071 від 12.06.2019, згідно до направленої боржнику письмової вимоги (повідомлення) останньому було надано термін для погашення заборгованості до 06.01.2020. Станом на 13.03.2020 заборгованість за вказаним кредитним договором у сумі 26 900,18 грн. не погашено.

Згідно виписки з рахунку за кредитним договором №01 від 23.06.2017, згідно до направленої боржнику письмової вимоги (повідомлення) останньому було надано термін для погашення заборгованості до 28.01.2019. Станом на 21.10.2019 заборгованість за вказаним кредитним договором у сумі 32 374,80 грн. не погашено.

Згідно виписки з рахунку за кредитним договором №901від 19.06.2019, згідно до направленої боржнику письмової вимоги (повідомлення) останньому було надано термін для погашення заборгованості до 28.04.2020. Станом на 21.04.2020 заборгованість за вказаним кредитним договором у сумі 19 511,14 грн. не погашено.

Отже, висновки перевіряючого органу в цій частині спростовуються наявними у справі доказами. Відповідач доказів на підтвердження викладеного у довідці суду не надав.

Щодо порушення п. 2 Переліку та п.п. 3.2. п. 3 глави 16 розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій, суд зазначає наступне.

З документів, долучених до примірників виконавчих написів, встановлено наявність копій заяв/оферти, що не узгоджується з вимогами п.2 Переліку, на який посилається нотаріус при вчиненні виконавчих написів.

Згідно ст. 368 ЦК України договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.

Відповідно до ст. 641 ЦК України пропозицію укласти договір (оферту) може зробити кожна із сторін майбутнього договору. Пропозиція укласти договір має містити істотні умови договору і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов`язаною у разі її прийняття.

Відповідно до ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

Позивачем надано копію оферти на укладання угоди про надання кредиту № 491006071 від 12.06.2019 у сумі 24 278,24 грн.

Таким чином, висновки перевіряючих в цій частині спростовуються наявними у справі доказами. Відповідач доказів на підтвердження викладеного у довідці суду не надав.

В порушення вимог абзацу третього пункту першого розділу ІV Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку, затвердженого наказом ФДМ України від 17 травня 2018 року № 658, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 05 червня 2018 року за № 677/32129, у справах нотаріуса відсутні витяги із єдиної бази даних звітів про оцінку за результатом перевірки реєстрації звіту про оцінку в Єдиній базі ( №№ 2667 від 23.01.2020; 4680 за 2020, 8393 від 06.03.2020; 16636 від 05.05.2020).

Відповідно до Розділу IV Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку під час посвідчення правочинів, для яких передбачено чинним законодавством України отримання нотаріусом або особою, яка вчиняє дії щодо операції з відчуження об`єктів рухомого майна, звіту про оцінку такі особи відповідно до цього Порядку перевіряють реєстрацію такого звіту в Єдиній базі та наявність присвоєного йому унікального номера.

Для здійснення перевірки реєстрації звіту про оцінку в Єдиній базі нотаріус або особа, яка вчиняє дії щодо операції з відчуження об`єктів рухомого майна через сервіс внесення інформації, ідентифікує звіт про оцінку за паролем пошуку звіту про оцінку та звіряє його за ідентифікуючими ознаками майна, в тому числі за його оціночною вартістю, у відповідних полях Єдиної бази та паперовій формі звіту про оцінку.

За результатом перевірки реєстрації звіту про оцінку в Єдиній базі нотаріус або особа, яка вчиняє дії щодо операції з відчуження об`єктів рухомого майна через авторизований електронний майданчик, роздруковує витяг із єдиної бази даних звітів про оцінку (додаток 13), який долучається до нотаріальної справи.

Користувачі інформації з Єдиної бази під час виконання своїх повноважень перевіряють реєстрацію звіту про оцінку в Єдиній базі або інформацію зі звіту про оцінку, внесену суб`єктами оціночної діяльності до Єдиної бази, за унікальним номером такого звіту, присвоєним Єдиною базою, та/або поштовою адресою об`єкта оцінки, та/або за кадастровим номером земельної ділянки.

Нотаріус під час посвідчення договорів відчуження ( №№ 2667 від 23.01.2020; 4680 за 2020, 8393 від 06.03.2020; 16636 від 05.05.2020) отримала від сторони правочину звіт про експертно-грошову оцінку об`єкта який відчужується та долучила до нотаріальної справи. В даному звіті наявний висновок про вартість об`єкта оцінки. Отриману від сторони правочину та документально підтверджену інформацію про вартість об`єкта нотаріус перевірила шляхом формування інформації з Єдиної бази у формі інформації зі звіту про оцінку, яка від витягу відрізняється лише за формою однак в жодному випадку не містить розбіжностей по суті (в тому числі по вартості об`єкта оцінки).

Доказів на спростування даного порушення позивачем не надано.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про те, що зафіксовані у Довідці від 17.07.2020 порушення позивачем вимог чинного законодавства є частково підтвердженими та такими, що не спростовані матеріалами справи.

Отже, позовні вимоги в частині щодо визнання протиправним та скасування наказу начальника Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції м. Київ від 07.08.2020 №774/8 про усунення приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_2 порушень та помилок є такими, що не підлягають задоволенню.

Щодо визнання протиправними та скасування висновків щодо надання «незадовільної» оцінки роботі позивача.

Пунктом 1 Порядку №357/5 визначено, що позапланова перевірка - не запланована Міністерством юстиції, головним управлінням юстиції комплексна, цільова або контрольна перевірка організації роботи державної нотаріальної контори, державного нотаріального архіву, організації нотаріальної діяльності приватного нотаріуса, дотримання державними і приватними нотаріусами порядку вчинення нотаріальних дій та виконання ними правил нотаріального діловодства, а також перевірка за зверненнями фізичних і юридичних осіб.

За наслідками такої перевірки комісія складає довідку про результати проведеної перевірки з висновками (пункт 13 Порядку №357/5).

Згідно з пунктом 33 Порядку №357/5 за наслідками перевірки організації роботи державної нотаріальної контори, державного нотаріального архіву, організації нотаріальної діяльності приватного нотаріуса, дотримання державними і приватними нотаріусами порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства комісія протягом п`яти робочих днів з часу закінчення перевірки складає довідку у двох примірниках про результати проведеної перевірки із зазначенням оцінки роботи державної нотаріальної контори, державного нотаріального архіву, приватного нотаріуса та з викладеними у ній висновками і рекомендаціями.

Загальна оцінка роботи державної нотаріальної контори, державного нотаріального архіву, приватного нотаріуса визначається як «добре», «задовільно», «незадовільно».

Довідка готується згідно з перевіреними достовірними фактами, що свідчать про наявність недоліків, помилок і порушень, з посиланням на норми законодавства.

За змістом довідка повинна бути вичерпною та конкретною.

За правилами пункту 37 Порядку №357/5 завідувач державної нотаріальної контори, завідувач державного нотаріального архіву, приватний нотаріус, діяльність яких перевірялась, мають право письмово викласти свої заперечення або пояснення щодо висновків комісії.

Пунктами 38 та 39 Порядку №357/5 встановлено, що один примірник довідки за результатами перевірки подається начальнику головного управління юстиції, який приймає рішення про способи реалізації висновків та пропозицій за результатами комплексної, цільової, контрольної перевірки, а другий примірник отримують завідувач державної нотаріальної контори, завідувач державного нотаріального архіву, приватний нотаріус, діяльність яких перевірялась. За результатами перевірки державної нотаріальної контори, державного нотаріального архіву, приватного нотаріуса, на підставі висновків комісії Міністерство юстиції, головне управління юстиції видає наказ, у якому встановлюється строк для усунення виявлених порушень та помилок.

З аналізу вказаних норм вбачається, що довідка про проведення перевірки містить оцінку роботи приватного нотаріуса та має рекомендаційних характер, а рішенням щодо способу реалізації висновків та пропозицій є наказ начальника головного управління юстиції.

Крім того, Порядком №357/5 передбачено, що приватний нотаріус може надати свої заперечення щодо висновків, що викладені у довідці, які мають бути враховані під час прийняття наказу про усунення порушень та помилок.

Суд критично оцінює доводи позивача про те, що позивач має право оскаржити висновки викладені у довідці складеної за результатами перевірки позивача.

Суд зазначає, що довідка та відповідно висновки викладені у довідці не є рішенням суб`єкта владних повноважень в розумінні статті 19 Кодексу адміністративного судочинства України, не створює юридичних наслідків для позивача, а тому не може бути предметом оскарження в суді.

Належним способом захисту порушеного права позивача є оскарження наказу відповідача, який винесено за наслідком аналізу висновків, викладених у довідці про результати перевірки. Саме наказ територіального управління і є рішенням суб`єкта владних повноважень, що може бути предметом оскарження в адміністративному процесі.

Із урахуванням викладеного, суд дійшов висновку про наявність підстав для відмови у задоволенні позовних вимог у зв`язку з їх безпідставністю, необґрунтованістю та відсутністю належних і допустимих доказів на їх підтвердження.

Згідно з астиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною другою статті 77 цього Кодексу передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України понесені судові витрати стягненню не підлягають.

Керуючись статтями 241 - 246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_2 відмовити.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статями 292-297 Кодексу адміністративного судочинства України, із урахуванням положень пункту 15.5 Перехідних положень (Розділу VII) Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Іщук І.О.