Справа № 640/27619/21
Суддя: Шейко Т.І.
Дата ухвалення: 2022-01-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 січня 2022 року м. Київ № 640/27619/21

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Шейко Т.І.,

розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовомОСОБА_1
до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)
провизнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), в якому просив:

-визнати протиправною бездіяльність Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (зареєстроване місцезнаходження: 01001, м. Київ, вул. Хрещатик, будинок 32-А; ) щодо невжиття передбачених Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою КМУ від 23.05.2011 року №553, заходів по проведенню позапланової перевірки об`єкта будівництва, а саме: будівельних робіт у нежитловому приміщенні АДРЕСА_1 ;

-зобов`язати Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (зареєстроване місцезнаходження: 01001, м. Київ, вул. Хрещатик, будинок 32-А; ) провести відповідно до Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 року №553, позапланову перевірку об`єкта будівництва, а саме: будівельних робіт у нежитловому приміщенні АДРЕСА_1 .

Позовні вимоги мотивовані тим, що у нежитловому приміщенні АДРЕСА_1 , починаючи з 25 травня 2021 року здійснюються протиправно будівельні роботи, які призводять до фактичного руйнування несучої стіни шляхом прорізання отвору в залізо-бетонній монолітній стіні ліфтового холу на 5-ому поверсі 2-ї секції багатоквартирного 25-ти поверхового житлового будинку АДРЕСА_2 . Відповідач, у відповідь на адвокатські запити, повідомив, що він не видавав, не реєстрував документів, що дають право на виконання підготовчих, будівельних робіт та засвідчують готовність до експлуатації об`єкта будівництва (приміщення №405), а також, що в Департаменті відсутня інформація та документи стосовно реконструкції цього приміщення. З огляду на протиправність таких робіт позивачем подавались заяви до відповідача щодо проведення перевірки та вжиття відповідних заходів, однак відповідач перевірку не провів та не вчинив жодного реагування на самоправні будівельні роботи, що й змусило позивача звернутись з даним позовом до суду.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 01 жовтня 2021 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Відповідач надав відзив на позовну заяву, в якому заперечував проти задоволення позовних вимог, вказавши, що Департамент двічі здійснював виїзд на об`єкт будівництва та здійснював фотофіксацію об`єкта, однак доступ до цього об`єкта був відсутній, також були відсутні уповноважені представники, що унеможливлює проведення перевірки відповідно до вимог пункту 9 Порядку №553, оскільки державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється виключно у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва. Звернення ж ОСОБА_1 до суду вважає передчасним, оскільки останній не скористався своїм правом відповідно до вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

У відповіді на відзив представник позивача категорично заперечував проти доводів відповідача. Зокрема, щодо передчасності звернення до суду позивача зауважив, що відповідач разом з відзивом надав копію скарги Адвокатського об`єднання «Анво Груп» (подана в інтересах групи осіб) не в повному обсязі, при чому відсутні сторінки із зазначенням осіб, котрі зверталися із скаргою та підписи цих осіб. Звернення фізичних осіб, в тому числі і ОСОБА_1 , є зверненням фізичної особи у розумінні Закону України «Про звернення громадян» про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та є підставою для проведення позапланової перевірки відповідно до Положення №553. Однак позапланову перевірку відповідач так і не провів, що є протиправною його бездіяльністю.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази, суд дійшов наступних висновків.

Як вбачається із матеріалів справи, позивач ОСОБА_1 відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, проживає за адресою: АДРЕСА_3 .

28 травня 2021 року група осіб, у тому числі і ОСОБА_1 , за допомогою Адвокатського об`єднання «Анво Груп», звернулися зі скаргою до В.о. директора Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Ляхова І.І. щодо порушення чинного містобудівного законодавства в будинку АДРЕСА_4 .

В скарзі зазначено, що вранці 27 травня 2021 року на 5 поверсі будинку невідомими особами розпочато фактичне руйнування несучої стіни ліфтової шахти шляхом прорізання отвору в бетонній шахті ліфта. При цьому зауважено, що пошкоджена стіна секції №2 будинку є суміжною з секцією №4, яка перебуває в управлінні ПрАТ «КПШБ-2», проте ПрАТ «КПШБ-2» так і не надало інформації щодо здійснених незаконних будівельних робіт. Незважаючи на виклик поліції, наступного дня, 28 травня 2021 року, невідомі особи продовжили свої протиправні дії та припинили їх лише після примусового вимкнення світла ЖЕК. З огляду на викладене скаржники просили невідкладно вжити заходів щодо припинення будівельних робіт.

У відповідь на скаргу від 28 травня 2021 року Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва листом від 04 червня 2021 року №073-4794 повідомив Адвокатське об`єднання «Анво Груп», що на виконання пункту 7-1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю утворено комісію щодо розгляду отриманих звернень у сфері містобудівної діяльності при Департаменті, і що розгляд звернення від 28 травня 2021 року вих. №4-Ч13 відбудеться 09 червня 2021 року за адресою: м. Київ, вул. Хрещатик, 32-А. каб. 221.

В матеріалах справи також наявне звернення позивача від 28 травня 2021 року до Дарницького УП ГУНП у м. Києві як «Заява про злочин» щодо проведення будівництва за адресою: АДРЕСА_4 .

У матеріалах справи міститься лист Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва від 03 червня 2021 року №073-4727, адресований адвокату Віталію Жадобіну на адвокатські запити щодо надання інформації та копій документів щодо об`єкта будівництва (приміщення №405 за адресою: АДРЕСА_2 , в якому повідомлено, що Департамент, станом на час надання відповіді, не видавав, не реєстрував документів, що дають право на виконання підготовчих, будівельних робіт та засвідчують готовність до експлуатації об`єкта будівництва (приміщення №405) за адресою: АДРЕСА_2 .

У листі Департаменту містобудування та архітектури від 04 червня 2021 року №055-13437, адресованому у тому числі адвокатові Жадобіну В.І., повідомлено, що згідно з електронною базою даних Департаменту, містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта реконструкції приміщення №405 у будинку АДРЕСА_2 не надавались.

Наказом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва від 14 червня 2021 року №698 «Про проведення позапланової перевірки» доручено Управлінню контролю за будівництвом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва здійснити проведення позапланової перевірки ОСОБА_2 , АДРЕСА_4 , на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання будівельних робіт по АДРЕСА_2 , нежитлове приміщення №405 та місця загального користування у Дарницькому районі м. Києва.

Листом від 16 липня 2021 року №073-6211 Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва, у відповідь на адвокатський запит адвоката Володимира Старика, повідомив останнього, що під час виїзду у червні 2021 року на місце посадової особи Департаменту з метою проведення перевірки, доступ до об`єкта будівництва був обмежений, уповноважених осіб не було, що унеможливило проведення перевірки, оскільки державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва відповідно до пункту 9 Порядку №553.

Крім того, з матеріалів справи вбачається, що Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва за наслідками звернення фізичної особи ОСОБА_3 , 16 вересня 2021 року прийнято наказ №1050 «Про проведення перевірки», яким доручено Управлінню контролю за будівництвом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва здійснити проведення позапланової перевірки ОСОБА_2 , АДРЕСА_4 , на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання будівельних робіт по вулиці Чавдар, 13, нежитлове приміщення №405 та місця загального користування у Дарницькому районі м. Києва.

Згідно листа Департаменту від 17 вересня 2021 року №073-В191, адресованого ОСОБА_4 , як власника приміщення №405, останнього зобов`язано прибути до Департаменту 28 вересня 2021 року та надати ряд документів, перелік яких наведений у цьому листі.

Інформації щодо подальших дій Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва з приводу проведених заходів на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання будівельних робіт по АДРЕСА_2 , нежитлове приміщення №405 та місця загального користування у Дарницькому районі м. Києва, матеріали справи не містять.

З огляду на численні звернення шляхом направлення адвокатських запитів в інтересах жителів будинку по АДРЕСА_2 , у тому числі позивача ОСОБА_1 , до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва щодо проведення будівельних робіт у приміщенні №405, та відсутності з боку відповідача дієвих заходів на такі звернення, позивач звернувся з позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з такого.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 01 жовтня 2015 року №978 (у редакції розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 31 грудня 2020 року №2110) затверджено Положення про Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Відповідно до пункту 3 Положення, основними завдання Департаменту є здійснення відповідно до закону державного архітектурно- будівельного контролю стосовно об`єктів з незначними (СС1) та середніми (СС2) класами наслідків (відповідальності) на території міста Києва (підпункт 3.1); забезпечення реалізації державної політики у сфері містобудівної діяльності (підпункт 3.3).

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Цей Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до пункту 5 Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до пункту 7 Порядку позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

Під час проведення позапланової перевірки підлягають контролю виключно питання, які стали підставою для проведення такої перевірки.

При цьому, у відповідності з підпунктом 4-1 пункту 4 Порядку, під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю перевірці підлягає: додержання вимог будівельних норм щодо пожежної безпеки; забезпечення надійності та конструктивної безпеки об`єкта; внутрішнє та зовнішнє інженерне обладнання.

Повторне проведення позапланової перевірки за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для раніше проведеної позапланової перевірки об`єкта будівництва чи суб`єкта містобудування, забороняється, крім випадків невиконання вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Згідно з підпунктом 7-1 пункту 7 Порядку з метою розгляду отриманих звернень фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (далі - звернення) при органі державного архітектурно-будівельного контролю утворюється комісія щодо розгляду звернень у сфері містобудівної діяльності (далі - комісія).

Комісія здійснює колегіальний розгляд звернень фізичних чи юридичних осіб.

Комісія розглядає звернення протягом десяти робочих днів з дати їх надходження.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю не пізніше ніж за чотири дні до дня розгляду заяви повідомляє заявнику та замовнику про час і місце засідання Комісії шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті зазначеного органу та додатково телефонограмою (якщо номер телефону зазначено у зверненні) або з використанням електронної пошти (якщо адресу електронної пошти зазначено у зверненні, доданих до нього документах).

Розгляд звернень здійснюється за участю заявника та замовника або їх представників.

Заявник, замовник та/або їх представники мають право надавати пояснення та подавати додаткові матеріали з питань, зазначених у зверненні, з обов`язковим відображенням відповідної інформації у протоколі.

У разі неявки замовника або його представника після належного їх повідомлення у спосіб, визначений абзацом шостим цього пункту, заява розглядається без його участі.

У разі неявки заявника розгляд заяви переноситься на іншу дату, про що замовник і заявник повідомляються у спосіб, визначений абзацом шостим цього пункту. У разі повторної неявки заява залишається без розгляду.

За результатами розгляду звернення комісія шляхом голосування приймає рішення, що оформлюється відповідним висновком.

Висновок комісії повинен обов`язково містити, зокрема: рекомендацію органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо обґрунтованості або необґрунтованості позапланової перевірки, а також необхідності її проведення на підставі звернення.

З урахуванням рекомендацій, наведених у висновку комісії, видається наказ за підписом керівника або уповноваженого заступника керівника органу державного архітектурно-будівельного контролю про проведення позапланової перевірки.

Згідно з пунктом 9 Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю фіксування процесу проведення перевірки здійснюється з використанням фото, аудіо- та відеотехніки.

У разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, щодо якого неможливо встановити суб`єкта містобудування, який будує чи збудував такий об`єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів Національної поліції. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу внутрішніх справ для встановлення особи суб`єкта містобудування.

У випадку, коли суб`єкти містобудування або його представники, які будують або збудували об`єкт будівництва та були належним чином повідомлені про дату і час проведення перевірки, не прибули на об`єкт будівництва для проведення перевірки, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування.

В силу пункту 10 Порядку орган державного архітектурно-будівельного контролю у своїй діяльності взаємодіє з органами виконавчої влади, що здійснюють контроль за дотриманням природоохоронних, санітарно-гігієнічних, протипожежних вимог, вимог у сфері охорони праці, енергозбереження та інших вимог, передбачених законом, а також з органами державної статистики, органами Національної поліції, прокуратури та іншими правоохоронними і контролюючими органами.

Відповідно до пункту 11 Порядку посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право:

1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

зупинення підготовчих та будівельних робіт у випадках, визначених абзацом шістнадцятим частини першої статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності;

4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;

5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством;

7) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій;

8) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

10) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію;

Згідно пункту 12 Порядку посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані:

у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством;

ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету, у строки, передбачені законодавством;

надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку, зокрема електронного кабінету, або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку;

розміщувати на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю інформацію про проведення позапланової перевірки в день її початку.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Відповідно до пункту 16 Порядку за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Відповідно до пункту 17 цього Порядку у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

З наведених правових норм вбачається широкий спектр повноважень органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо реагування на порушення містобудівного законодавства.

В той же час, відповідач, бувши обізнаний щодо особи власника/користувача приміщення АДРЕСА_5 , обмежився лише винесенням наказів на проведення позапланової перевірки та виїздом за вказаною адресою.

Утім, відсутність уповноваженої особи - власника приміщення №405 під час перевірки, ненадання ним запитуваних документів, неприбуття до органу державного архітектурно-будівельного контролю, не є підставою, у відповідності до вищенаведених норм Порядку, яка б дозволяла не реагувати належним чином на триваюче порушення будівельних норм і стандартів та порушення прав та інтересів інших осіб - жителів будинку АДРЕСА_2 .

З огляду на вказане, суд погоджується з позивачем, що Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва допущено протиправну бездіяльність щодо невжиття передбачених Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 року №553, заходів по проведенню позапланової перевірки об`єкта будівництва, а саме: будівельних робіт у нежитловому приміщенні АДРЕСА_1 .

Як наслідок, підлягає задоволенню і вимога - зобов`язати Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (зареєстроване місцезнаходження: 01001, м. Київ, вул. Хрещатик, будинок 32-А; ) провести відповідно до Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 року №553, позапланову перевірку об`єкта будівництва, а саме: будівельних робіт у нежитловому приміщенні АДРЕСА_1 .

При цьому, під заходами проведення позапланової перевірки слід розуміти не лише виїзд контролюючих осіб за місцем розташування приміщення №405 у будинку АДРЕСА_2 , а й застосування дієвих наслідків такої перевірки задля припинення порушення містобудівного законодавства, як передбачено зокрема пунктами 16, 17 Порядку.

Щодо тверджень відповідача з приводу передчасного звернення до суду позивача ОСОБА_1 , то як вірно зауважив представник позивача, звернення до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва на бланку адвокатського об`єднання «Анво Груп» не спростовує звернення ОСОБА_1 як фізичної особи, оскільки заявниками зазначені ряд осіб - жителів будинку АДРЕСА_2 , які звернулись зі скаргою щодо проведення будівельних робіт у приміщенні №405, у тому числі ОСОБА_1 .

В свою чергу ОСОБА_1 , вважаючи своє право на сприятливі житлові умови у будинку АДРЕСА_2 порушеним внаслідок бездіяльності відповідача, звернувся до суду з даним позовом.

Відповідно до частин першої, другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Дії відповідача по справі не відповідали зазначеним вище критеріям.

Підсумовуючи все вище викладене суд дійшов висновку про обгрунтованість позовних вимог та їх задоволення у повному обсязі.

Відповідно до абзацу 1 частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Згідно із статтею 132 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду; 3) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз; 4) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 5) пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.

Відповідно до статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

При цьому розмір витрат на правничу допомогу встановлюється судом на підставі оцінки доказів щодо детального опису робіт, здійснених адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Тобто, питання розподілу судових витрат пов`язане із суддівським розсудом (дискреційні повноваження).

Відповідно до статті 59 Конституції України кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.

Згідно з пунктом 4 частини першої статті першої Закону України 05 липня 2012 року №5076-VI "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" (із змінами і доповненнями) (далі Закон №5076) договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.

Статтею 19 Закону №5076 визначено такі види адвокатської діяльності як надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правовий супровід діяльності юридичних і фізичних осіб, органів державної влади, органів місцевого самоврядування, держави; складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру; представництво інтересів фізичних і юридичних осіб у судах під час здійснення цивільного, господарського, адміністративного та конституційного судочинства, а також в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами.

Отже, правова допомога є багатоаспектною, різною за змістом, обсягом та формами і може включати консультації, роз`яснення, складення позовів і звернень, довідок, заяв, скарг, здійснення представництва, зокрема в судах та інших державних органах, захист від обвинувачення тощо, а договір про надання правової допомоги укладається на такі види адвокатської діяльності як захист, представництво та інші види адвокатської діяльності.

Представництво - вид адвокатської діяльності, що полягає в забезпеченні реалізації прав і обов`язків клієнта в цивільному, господарському, адміністративному та конституційному судочинстві, в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами, прав і обов`язків потерпілого під час розгляду справ про адміністративні правопорушення, а також прав і обов`язків потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача у кримінальному провадженні (пункт 9 частини першої статті 1 Закону №5076).

Інші види правової допомоги - види адвокатської діяльності з надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правового супроводу діяльності клієнта, складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру, спрямованих на забезпечення реалізації прав, свобод і законних інтересів клієнта, недопущення їх порушень, а також на сприяння їх відновленню в разі порушення (пункт 6 частини першої статті 1 Закону №5076).

Відповідно до статті 30 Закону №5076 гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

При цьому, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, враховуючи такі критерії, як складність справи, витрачений адвокатом час, значення спору для сторони тощо.

При визначенні суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу, необхідно досліджувати на підставі належних та допустимих доказів обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категоріям складності справи, витраченому адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціні позову та (або) значенню справи.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що зокрема зазначено у рішеннях від 26 лютого 2015 року у справі "Баришевський проти України", від 10 грудня 2009 року у справі "Гімайдуліна і інших проти України", від 12 жовтня 2006 року у справі "Двойних проти України", від 30 березня 2004 року у справі "Меріт проти України", заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим.

Суд зазначає, що на підтвердження витрат, понесених на професійну правничу допомогу, мають бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.

Аналогічну правову позицію викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 27 червня 2018 року у справі № 826/1216/16.

На підтвердження понесення судових витрат на професійну правничу допомогу адвокатом позивача надано суду: Договір №07.06.21-МВ-АО про надання правової допомоги від 07 червня 2021 року, Додаток №2 до Договору №07.06.21-МВ-АО про надання правової допомоги від 07 червня 2021 року, заявка №3-МВ від 14 вересня 2021 року на надання юридичних послуг згідно Договору №07.06.21-МВ-АО про надання правової допомоги від 07 червня 2021 року, Акт №3-МВ від 23 вересня 2021 року приймання юридичних послуг до Договору №07.06.21-МВ-АО про надання правової допомоги від 07 червня 2021 року, Квитанція 00..1 від 26 вересня 2021 року про сплату послуг на суму 20 000,00 грн., копія свідоцтва адвоката Мазур Віталія Васильовича про право на заняття адвокатською діяльністю.

Слід зазначити, що вказані докази щодо правової допомоги були долучені до позовної заяви та надіслані на адресу відповідача разом з копією позову та іншими додатками до позову.

Утім відповідач, надаючи відзив на позов, свого відношення до витрат на правову допомогу не висловив.

З огляду на докази в підтвердження понесених позивачем витрат на правову допомогу, на переконання суду сплачена позивачем, що підтверджено відповідною квитанцією, сума у розмірі 20000 грн. за комплекс послуг, наданих адвокатом позивачу в цій категорії справ, з урахуванням вартості години роботи адвоката, яка є узгодженою між Клієнтом та адвокатом, є обґрунтованою та співмірною, а відтак такою, що зменшенню не підлягає.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про задоволення заяви представника позивача та стягненню на користь ОСОБА_1 сплаченої суми витрат на правничу допомогу у розмірі 20000,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Також підлягає стягненню сума судового збору у розмірі 908,00 грн.

Керуючись статтями 2, 77, 139, 241-246, 250, 251 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати протиправною бездіяльність Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (зареєстроване місцезнаходження: 01001, м. Київ, вул. Хрещатик, будинок 32-А; ) щодо невжиття передбачених Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553, заходів по проведенню позапланової перевірки об`єкта будівництва, а саме: будівельних робіт у нежитловому приміщенні АДРЕСА_1 .

Зобов`язати Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (зареєстроване місцезнаходження: 01001, м. Київ, вул. Хрещатик, будинок 32-А; ) провести відповідно до Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553, позапланову перевірку об`єкта будівництва, а саме: будівельних робіт у нежитловому приміщенні АДРЕСА_1 .

Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (місцезнаходження: 01001, м. Київ, вул. Хрещатик, будинок 32-А; ) суму судового збору у розмірі 908,00 грн.

Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (місцезнаходження: 01001, м. Київ, вул. Хрещатик, будинок 32-А; ) витрати на правову допомогу у розмірі 20 000,00 грн.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржено до Шостого апеляційного адміністративного суду в порядку та у строки, встановлені статтями 295- 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Т.І. Шейко