Справа № 489/546/22
Суддя: Кокорєв В. В.
Дата ухвалення: 2022-02-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 489/546/22
Номер провадження 2-а/489/74/22
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

04 лютого 2022 року місто Миколаїв

Суддя Ленінського районного суду міста Миколаєва Кокорєв В. В., розглянувши матеріали адміністративного позову за вх. № 2202/22-Вх

за позовом про визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень,

позивач: ОСОБА_1 ;

відповідач: Головне управління Національної поліції в Миколаївській області ,

третя особа - Виконавчий комітет Миколаївської міської ради

встановив

Позивачем подано до суду адміністративний позов про бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

З позовної заяви та доданих матеріалів вбачається, що позивач просить визнати бездіяльність суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язати Національну поліції в Миколаївській області скласти протокол про адміністративне правопорушення за ст. 186 КУпАП.

Відповідно до статті 15 Кодексу адміністративного судочинства України, судочинство і діловодство в адміністративних судах провадиться державною мовою. Суди забезпечують рівність прав учасників судового процесу за мовною ознакою. Суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право учасників судового процесу на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють. Учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.

У частині першій статті 10 Конституції України встановлено, що державною мовою в Україні є українська мова.

Згідно з частинами першою та другою статті 14 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної», у судах України судочинство провадиться, а діловодство здійснюється державною мовою. У судовому процесі може застосовуватися інша мова, ніж державна, у порядку, визначеному процесуальними кодексами України та Законом України "Про судоустрій і статус суддів".

Згідно з частиною першою статті 12 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», судочинство і діловодство в судах України провадиться державною мовою.

За статтею 14 Закону України «Про засади державної мовної політики», судочинство в Україні у цивільних, господарських, адміністративних і кримінальних справах здійснюється державною мовою, а сторони, які беруть участь у справі, подають до суду письмові процесуальні документи і докази, викладені державною мовою. У межах території, на якій поширена регіональна мова (мови), що відповідає умовам частини третьої статті 8 цього Закону, допускається подача до суду письмових процесуальних документів і доказів, викладених цією регіональною мовою (мовами), з перекладом, у разі необхідності, на державну мову без додаткових витрат для сторін процесу.

Рішенням Конституційного Суду України від 28 лютого 2018 року 2-р/2018 Закон України «Про засади державної мовної політики» від 03 липня 2012 року 5029-VI визнаний неконституційним та втратив чинність з дня ухвалення Конституційним Судом України зазначеного рішення.

Отже, Закон України «Про засади державної мовної політики» на момент подання заяви до суду є нечинним. Тобто чинне законодавство України не дозволяє подавати до суду письмові процесуальні документи і докази, викладені недержавною мовою.

Крім того, як зазначив Конституційний Суд України у рішенні від 14 грудня 1999 року у справі 10-рп/99, українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (частина п`ята статті 10 Конституції України).

З огляду на зазначене, заяви з процесуальних питань повинні бути викладені державною (українською) мовою.

При цьому суд зауважує, що аналогічна правова позиція щодо складення процесуальних документів державною мовою викладена у постанові Верховного Суду України від 24 червня 2014 року (справа № 21-227а14). Практика Верховного Суду не містить відступів від правової позиції Верховного Суду України з цього питання.

Суд зазначає, що ухвалою від 21 січня 2019 року у справі № 761/42431/17 Верховний Суд залишив без руху касаційну скаргу учасника справи з підстав її оформлення російською мовою. Зокрема, у цій ухвалі Верховний Суд вказав, що касаційна скарга повинна бути викладена державною (українською) мовою, а заявник не позбавлений права звернутися до перекладача з метою приведення касаційної скарги у відповідність до вимог закону.

У разі, якщо позивач не володіє українською мовою, необхідно зазначити, що соціально незахищеним верствам населення Законом України «Про безоплатну правову допомогу» гарантовано державою надання відповідних правових послуг за рахунок коштів Державного бюджету України, місцевих бюджетів та інших джерел. Для реалізації своїх прав особа має звернутися за правовою допомогою до відповідного центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги.

Відповідно до ч.1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем подано адміністративний позов російською мовою, що є порушенням вимог законодавства, тому позивачу необхідно надати позовну заяву українською мовою з додатками відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб.

За таких обставин, суддя дійшов висновку про те, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 160, 161, 169 КАС України, суддя

ухвалив

Залишити без руху позовну заяву про бездіяльність суб`єкта владних повноважень за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління національної поліції в Миколаївській області, третя особа - Виконавчий комітет Миколаївської міської ради.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, а саме сім днів з дня отримання позивачем копії ухвали. В зазначений строк позивачу необхідно подати позовну заяву українською мовою з додатками відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб.

Ухвалу може бути оскаржено до П`ятого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її постановлення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя В. В. Кокорєв