Справа № 640/23734/21
Суддя: Кузьменко А.І.
Дата ухвалення: 2022-01-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 січня 2022 року м. Київ № 640/23734/21

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючої судді Кузьменко А.І., розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справі

за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій

у місті Києві

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Інвестиційно-будівельна компанія

"Центробуд"

про застосування заходів реагування

ВСТАНОВИВ:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві (далі - позивач) звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Інвестиційно-будівельна компанія "Центробуд" (далі - відповідач), в якому просить: застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення будівельно-монтажних робіт, шляхом зобов`язання Товариство з обмеженою відповідальністю "Інвестиційно-будівельна компанія "Центробуд" відключити джерела електроживлення та накласти печатки на розподільчі електрощитки та вхідні двері приміщень будівлі, розташованої на перетині вул. Львівської та Живописної у Святошинському районі міста Києва - до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки; обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення покласти на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві; контроль за виконанням судового рішення щодо усунення Відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки, покласти на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві.

В обґрунтування позовних вимог позивач вказує, що в ході проведення планової перевірки Товариства з обмеженою відповідальністю "Інвестиційно-будівельна компанія "Центробуд" щодо дотримання суб`єктом господарювання техногенної та пожежної безпеки встановлено, що об`єкт перевірки експлуатується з порушенням правил та норм пожежної і техногенної безпеки, які детально описані в акті від 24 травня 2021 року №368 та які створюють загрозу життю та здоров`ю людей. Встановлення вказаних порушень зумовило позивача, відповідно до статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", звернутись із позовом до суду.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 02 вересня 2021 року відкрито провадження у справі та вирішено здійснити її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Заперечуючи проти задоволення позовних вимог у відзиві на позов представник відповідача вказує, що ним було усунуто порушення, зафіксовані актом від 24 травня 2021 року №368.

У відповіді на відзив позивач наголошує, що виявлені під час проведення перевірки порушення створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

У запереченнях на відповідь на відзив відповідач наголошує на пропуску строку звернення до суду з даним позовом. У поясненнях відповідач наголошує на усуненні ним порушень, зафіксованих актом від 24 травня 2021 року №368.

Позивачем долучено до матеріалів справи копію акту Святошинського районного управління Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві від 29 грудня 2021 року №856, складеного за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання Товариством з обмеженою відповідальністю "Інвестиційно-будівельна компанія "Центробуд" вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Ухвалами Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 січня 2022 року в задоволенні клопотань Товариства з обмеженою відповідальністю "Інвестиційно-будівельна компанія "Центробуд" про залишення позову без розгляду та про розгляд справи в судовому засіданні за участі сторін відмовлено.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив наступне.

Святошинським районним управлінням Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві проведено плановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, за результатом якого складено акт від 24 травня 2021 року №368 (далі - акт від 24 травня 2021 року №368), яким зафіксовано порушення Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30 грудня 2014 року №1417 (зі змінами внесеними наказом МВС України від 31 липня 2017 року №657, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 22 серпня 2017 року за №1048/30916), зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 05 березня 2015 року за №252/26697 (далі - ППБУ), детально описані в акті перевірки, зокрема:

- в приміщеннях та на території об`єкта з`єднання, окінцювання жил проводів і кабелів не виконано за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів;

- допускається улаштування та експлуатація тимчасових електромереж в тимчасових мобільних спорудах;

- в приміщеннях тимчасових мобільних споруд та на території об`єкта допускається прокладання незахищених проводів та захищених проводів (кабелів) з оболонками з горючих матеріалів на відстані від них до горючих основ (конструкцій) менше 0,01 метра;

- не підтверджено наявність актів проведення схованих робіт на прокладання електропроводки у тимчасових мобільних спорудах;

- електрощити, групові електрощитки не оснащені схемою підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарата захисту;

- в приміщеннях тимчасових мобільних споруд та на території об`єкта допускається встановлення електророзеток та вимикачів на горючі основи (конструкції) без підкладання під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01 метра;

- в приміщеннях тимчасових мобільних споруд допускається експлуатація світильників зі знятими ковпаками;

- в тимчасовій мобільній споруді допускається користування пошкодженим вимикачем;

- проводи і кабелі зовнішньої електропроводки не у всіх випадках прокладено у тимчасові мобільні споруди з ущільненням. Уводи в ці споруди не виконано крізь стіни в кабельних проходках таким чином, щоб вода не могла накопичуватися в проходці і проникати всередину споруди;

- у тимчасових мобільних спорудах лінії живлення побутових кондиціонерів не забезпечені автономними пристроями електричного захисту;

- не підтверджено визначення розрахункового часу евакуації людей у разі пожежі, в порушення пункту 4.15 ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво»;

- не всі допоміжні споруди на території будівництва розміщені відповідно до затвердженого у встановленому порядку генплану, опрацьованому у складі проекту організації будівництва;

- на кожній тимчасовій мобільній споруді не вивішені таблички із зазначенням її призначення, інвентарного номера, прізвища особи, відповідальної за її експлуатацію та протипожежний стан;

- частина дороги на території будівництва не має покриття, придатне для проїзду пожежних автомашин будь-якої пори року;

- до початку основних будівельних робіт на будові не забезпечено протипожежне водопостачання від пожежних гідрантів на водогінній мережі або з резервуарів (водойм);

- будинки та споруди, які зводяться, не забезпечені первинними засобами пожежогасіння з розрахунку: на 200 м2 площі підлоги - один вогнегасник (якщо площа поверху менша за 200 м2 - два вогнегасники на поверх), бочка з водою, ящик з піском;

- для зазначення місцезнаходження первинних засобів пожежогасіння не в повному обсязі установлені вказівні знаки;

- у приміщеннях мобільних споруд вогнегасники знаходяться на підлозі, при цьому їх конструкційне виконання не дозволяє встановлювати їх на підлозі (вуглекислотні вогнегасники, які мають дно у формі напівсфери);

- пожежний щит на території об`єкта не в повному обсязі забезпечено комплектом засобів пожежогасіння;

- на пожежному щиті (стенді) не вказано його порядковий номер та номер телефону для виклику пожежно-рятувальних підрозділів;

- пожежний щит (стенд) не забезпечено захистом вогнегасників від потрапляння прямих сонячних променів;

- на об`єкті не здійснено технічне обслуговування засобів протипожежного захисту (вогнегасників);

- не забезпечено можливість проїзду пожежних автомобілів до житлового будинку і доступ особового складу пожежно-рятувальних підрозділів з автодрабин і автопідйомників у будь-яку квартиру чи приміщення у відповідності до ДБН Б.2.2-12;

- не підтверджено проведення оцінювання вогнестійкості конструктивної системи будинку в цілому;

- не підтверджено, що проектування об`єкта здійснено з урахуванням вимог інженерно-технічних заходів цивільного захисту;

- відстань від об`єкту, що будується до найближчого пожежного депо по дорогам загального користування перевищує 3 км, що суперечить вимогам пункту 15.1.3 Державних будівельних норм ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування та забудова територій»;

- для приміщення складського призначення не визначено категорію щодо пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ Б В. 1.1-36:2016 «Визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою»;

- на об`єкті відповідним документом (наказом) не в повному обсязі встановлено протипожежний режим;

- територія об`єкта, а також споруди, приміщення не в повному обсязі забезпечені відповідними знаками безпеки;

- для працівників охорони (сторожів, вартових) не розроблено інструкцію, з визначеними обов`язками щодо контролю за додержанням протипожежного режиму, огляду приміщень, порядком дій в разі виявлення пожежі, з вказанням посадових осіб об`єкта які мають бути викликані у нічний час у разі пожежі. Працівників охорони не забезпечено списком посадових осіб об`єкта із зазначенням їх місць проживання, службових, домашніх (мобільних) телефонів.

Примірник вказаного акту перевірки отримав представник відповідача без зауважень.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до частини 5 статті 4 Закону України від 05 квітня 2007 року № 877-V "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Згідно з частиною 7 статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Одночасно пунктом 29, 33 та 43 частини 1 статті 2 Кодексу цивільного захисту України визначено, що об`єктом підвищеної небезпеки - є об`єкт, який згідно із законом вважається таким, на якому є реальна загроза виникнення аварії та/або надзвичайної ситуації техногенного чи природного характеру; пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю; техногенна безпека - відсутність ризику виникнення аварій та/або катастроф на потенційно небезпечних об`єктах, а також у суб`єктів господарювання, що можуть створити реальну загрозу їх виникнення. Техногенна безпека характеризує стан захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій техногенного характеру. Забезпечення техногенної безпеки є особливою (специфічною) функцією захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій.

Відповідно до пункту 1, 3 та 4 частини 1 статті 7 Кодексу цивільного захисту України цивільний захист здійснюється за такими основними принципами: гарантування та забезпечення державою конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності; пріоритетності завдань, спрямованих на рятування життя та збереження здоров`я громадян; максимально можливого, економічно обґрунтованого зменшення ризику виникнення надзвичайних ситуацій.

Згідно з пунктом 21 частини 1 статті 20 Кодексу цивільного захисту України до завдань і обов`язків суб`єктів господарювання у сфері цивільного захисту належить: забезпечення виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а також виконання вимог приписів, постанов та розпоряджень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки.

Відповідно до частини 1 статті 66 Кодексу цивільного захисту України Центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Пунктом 12 частини 1 статті 67 Кодексу цивільного захисту України визначено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить: звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Згідно з нормами статті 68 Кодексу цивільного захисту України посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Приписи, постанови, розпорядження центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, щодо усунення порушень встановлених законодавством вимог з питань техногенної та пожежної безпеки можуть бути оскаржені до суду в установлений законом строк.

Статтею 70 Кодексу цивільного захисту України визначено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Аналіз статті 70 Кодексу цивільного захисту України дає підстави для висновку, що застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг можливе лише за рішенням адміністративного суду, прийнятим за зверненням центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки. Такі заходи можуть бути застосовані на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки і ці порушення створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Захід реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. При обранні такого заходу реагування, позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30 грудня 2014 року № 1417 затверджено Правила пожежної безпеки в Україні, які є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування (далі - підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.

Вказані Правила встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд.

Згідно пунктів 1, 2, 3 розділу ІІ Правил пожежної безпеки в Україні, діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств та об`єктів.

Керівник підприємства повинен визначити обов`язки посадових осіб щодо забезпечення пожежної безпеки, призначити відповідальних за пожежну безпеку окремих будівель, споруд, приміщень, дільниць, технологічного та інженерного устаткування, а також за утримання й експлуатацію засобів протипожежного захисту.

Обов`язки щодо забезпечення пожежної безпеки, утримання та експлуатації засобів протипожежного захисту передбачаються у посадових інструкціях, обов`язках, положеннях про підрозділ.

На кожному об`єкті відповідним документом (наказом, інструкцією тощо) повинен бути встановлений протипожежний режим.

Відповідно до пункту 6 розділу І Правил пожежної безпеки в Україні у разі передачі в оренду цілісного майнового комплексу або окремих його частин, приміщень, інших об`єктів за домовленістю сторін цивільно-правового договору визначаються права та обов`язки орендаря та орендодавця щодо забезпечення пожежної безпеки та відповідальності за порушення вимог пожежної безпеки на об`єкті оренди.

З аналізу зазначених правових норм вбачається, що забезпечення пожежної безпеки підприємств, установ, організацій покладається на їх керівників та уповноважених керівниками осіб, а також орендарів, обов`язки яких щодо дотримання правил пожежної безпеки повинні бути узгоджені умовами договору.

Судом досліджено матеріали справи та встановлено, що всі перелічені порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, зазначені в акті перевірки, призводять до загрози життю та здоров`ю людей у випадку виникнення пожежі.

Тобто, вони є суттєвими, адже можуть призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для людей та навколишнього природного середовища. Тобто, виявленні порушення можуть створювати і небезпеку завдання шкоди життю та здоров`ю людей у процесі самої пожежі.

Згідно визначення ДСТУ 2272-06 "Пожежна безпека. Терміни та визначення основних понять" небезпечним чинником пожежі є прояв пожежі, що призводить чи може призвести до опіків, отруєння леткими продуктами згоряння або піролізу, травмування чи загибелі людей та (або) до заподіяння матеріальних, соціальних, екологічних збитків. До небезпечних факторів пожежі належать: підвищена температура, задимлення, погіршення складу газового середовища.

Так, представник відповідача у своїх поясненнях вказував на усунення порушень, виявлених під час перевірки, які зафіксовані в акті перевірки від 29 грудня 2021 року №856.

Абзацом 1 частини 1 статті 6 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" встановлено, що підставою для здійснення позапланових заходів є подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням.

З матеріалів справи вбачається, що Святошинським районним управлінням Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання Товариством з обмеженою відповідальністю "Інвестиційно-будівельна компанія "Центробуд" вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, за результатом якого складено від 29 грудня 2021 року №856, яким зафіксовано такі порушення: не підтверджено визначення розрахункового часу евакуації людей у разі пожежі, в порушення пункту 4.15 ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво»; не всі допоміжні споруди на території будівництва розміщені відповідно до затвердженого у встановленому порядку генплану, опрацьованому у складі проекту організації будівництва; до початку основних будівельних робіт на будові не забезпечено протипожежне водопостачання від пожежних гідрантів на водогінній мережі або з резервуарів (водойм); не забезпечено можливість проїзду пожежних автомобілів до житлового будинку (відповідно до нормативних вимог); не підтверджено проведення оцінювання вогнестійкості конструктивної системи в будинку в цілому; відстань від об`єкту, що будується до найближчого пожежного депо по дорогам загального користування перевищує 3 км, що суперечить вимогам пункту 15.1.3 Державних будівельних норм Б.2.2.-2019 «Планування та забудова територій».

Так, відповідач вказує, що ним проведено оплату згідно з договором про розроблення розрахункового часу евакуації людей у разі пожежі №2556 від 24 листопада 2021 року (платіжне доручення №143 від 21 січня 2022 року) та згідно з договором випробувань на вогнестійкість об`єкту №1С-Д-Н-Е-21 від 22 грудня 2021 року (платіжне доручення №124 від 20 січня 2022 року).

Суд зауважує, що проведення відповідачем оплат за вказаними вище договорами свідчить про вчинення відповідачем дій, спрямованих на усунення виявлених порушень, проте не є доказами усунення таких порушень.

За вказаних обставин, та враховуючи встановлені під час розгляду справи порушення вимог законодавства в у сфері цивільного захисту, пожежної і техногенної безпеки відповідачем, які усунуто частково, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для застосування до Товариства з обмеженою відповідальністю "Інвестиційно-будівельна компанія "Центробуд" заходів реагування у вигляді повного зупинення будівельно-монтажних робіт, шляхом зобов`язання Товариства з обмеженою відповідальністю "Інвестиційно-будівельна компанія "Центробуд" відключити джерела електроживлення та накласти печатки на розподільчі електрощитки та вхідні двері приміщень будівлі, розташованої на перетині вул. Львівської та Живописної у Святошинському районі міста Києва - до повного усунення порушень.

Частиною 1 статті 372 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у разі необхідності спосіб, строки і порядок виконання можуть бути визначені у самому судовому рішенні. Так само на відповідних суб`єктів владних повноважень можуть бути покладені обов`язки щодо забезпечення виконання рішення.

Враховуючи вищезазначене, суд приходить до висновку, що застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень, є саме тим заходом, що направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Також суд вважає за необхідне покласти обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві.

Згідно зі статтею 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані докази, враховуючи, що позивачем, як суб`єктом владних повноважень доведено наявність підстав для застосування заходів реагування, в той час, коли відповідачем не доведено суду відсутність порушень вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області та вважає їх такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до частини 2 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Оскільки матеріали справи не містять доказів понесення позивачем витрат, пов`язаних із залученням свідків та проведенням експертиз, підстави для стягнення з відповідача на користь позивача судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 72-77, 139, 143, 241-246, 255, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1.Адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві задовольнити.

2. Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення будівельно-монтажних робіт, шляхом зобов`язання Товариство з обмеженою відповідальністю "Інвестиційно-будівельна компанія "Центробуд" відключити джерела електроживлення та накласти печатки на розподільчі електрощитки та вхідні двері приміщень будівлі, розташованої на перетині вул. Львівської та Живописної у Святошинському районі міста Києва - до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки від 24 травня 2021 року №368.

3.Обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення покласти на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві.

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України. Рішенням суду може бути оскаржено за правилами встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя А.І. Кузьменко