Справа № 320/5544/21
Суддя: Аліменко Володимир Олександрович
Дата ухвалення: 2022-02-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/5544/21 Суддя (судді) першої інстанції: Файчак В.О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 лютого 2022 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача Аліменка В.О.,

суддів Бєлової Л.В., Кучми А.Ю.

за участю секретаря Михайлової Л.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Т-Лайт" на рішення Київського окружного адміністративного суду від 20 липня 2021 р. у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Т-Лайт" про зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И ЛА :

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій звернулося до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Т-Лайт", в якому просить застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) часткового зупинення роботи виробничого приміщення 2-го та 3-го поверхів адміністративно-виробничої будівлі Товариства з обмеженою відповідальністю «Т-Лайт», за адресою: Київська область, м. Бровари, вул. Броварської сотні, буд. 3, шляхом зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію вказаних приміщень до повного усунення порушень, зазначених в акті від 19.02.2021 № 73.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що в ході проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання та виконання вимог у сфері цивільного захисту, пожежної і техногенної безпеки Товариства з обмеженою відповідальністю «Т-Лайт» було встановлено порушення відповідачем вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної і пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, що є підставою для застосування заходів реагування у сфері господарської діяльності у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) часткового зупинення роботи виробничого приміщення 2-го та 3-го поверхів адміністративно-виробничої будівлі Товариства з обмеженою відповідальністю «Т-Лайт», розташованого за адресою: Київська область, м. Бровари, вул. Броварської сотні, буд. 3, до повного усунення порушень, зазначених в акті від 19.02.2021 № 73.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 20 липня 2021 року адміністративний позов задоволено повністю: застосовано заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) часткового зупинення роботи виробничого приміщення 2-го та 3-го поверхів адміністративно-виробничої будівлі Товариства з обмеженою відповідальністю «Т-Лайт», за адресою: Київська область, м. Бровари, вул. Чкалова (Броварської сотні), буд. 3, шляхом зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію вказаних приміщень до повного усунення порушень, зазначених в акті від 19.02.2021 № 73.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідачем подано апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції, в якій просить скасувати його через порушення норм матеріального та процесуального права, та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, та було встановлено судом першої інстанції, Товариство з обмеженою відповідальністю "Т-Лайт" є юридичною особою, зареєстрованою 23.05.2002 Броварською районною державною адміністрацією Київської області.

Основним видом діяльності відповідача за КВЕД є: надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна (код КВЕД 68.20).

Відповідно до положень статей 47, 64-67 Кодексу цивільного захисту України, Закону України від 05.04.2007 №877-V "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", Річного плану здійснення заходів державного нагляду (контролю) Державної служби України з надзвичайних ситуацій на 2021 рік, затвердженого наказом Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області від 13.01.2021 №33, було здійснено планову перевірку щодо додержання (виконання) вимог нормативно-правових актів та нормативних документів у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки Товариства з обмеженою відповідальністю «Т-Лайт», що знаходиться за адресою: Київська область, м. Бровари, вул. Броварської сотні, буд. 3.

13.01.2021 начальником сектору забезпечення заходів з попередження надзвичайних ситуацій у Броварському районі центру забезпечення діяльності Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області видано посвідчення № 207 на проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання та виконання вимог у сфері цивільного захисту, пожежної і техногенної безпеки Товариством з обмеженою відповідальністю «Т-Лайт», що знаходиться за адресою: Київська область, м. Бровари, вул. Броварської сотні, буд. 3, яке 17 лютого 2021 року було вручене посадовій особі відповідача.

За результатами проведення заходу державного нагляду (контролю), посадовою особою позивача було складено акт № 73 від 19.02.2021, в якому зафіксовано порушення Товариством з обмеженою відповідальністю «Т-Лайт» вимог нормативно-правових актів та нормативних документів у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, а саме:

пункту 22 розділу II, пункт 1.2 глава 1 розділу V ППБУ - адміністративні, виробничі та складські будівлі та приміщення не обладнано автоматичною пожежною сигналізацією та оповіщення людей на випадок пожежі відповідно до додатку А ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту"; ризик настання негативних наслідків - відсутність системи протипожежного захисту призводить до пізнього виявлення пожежі та сповіщення людей, які перебувають у будівлі, в зв`язку з чим первинні засоби пожежогасіння будуть не ефективними, продукти горіння та чадний газ унеможливлять своєчасну та безпечну евакуацію людей з будівлі та призведуть до отруєння людей що перебуватимуть у ній, гасіння пожежі здійсниться лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами гасіння. Відповідно дане порушення створює загрозу здоров`ю й життю людей;

пункту 2.31 глава 2 розділу ІІІ ППБУ - сходові клітини № 1, № 2, № 3 адміністративно-виробничої будівлі не забезпечено евакуаційним освітленням; ризик настання негативних наслідків - ускладнення умов для своєчасної евакуації людей з приміщення під час пожежі;

пункту 22 розділу II, пункт 1.2 глава 2 розділу V ППБУ - об`єкт не забезпечено зовнішнім протипожежним водопостачанням для цілей пожежогасіння; ризик настання негативних наслідків - дане порушення призводить до невчасного гасіння та перешкоджання в гасінні пожежі. При відсутності систем протипожежного водопостачання виникає проблема у гасінні пожежі працівниками та пожежно-рятувальними підрозділами, що в свою чергу супроводжується збільшенням площі пожежі, матеріальними збитками, перешкоджає евакуації людей. Потрібно вчасно проводити технічне обслуговування з метою знаходження систем в справному стані та використанням їх за призначенням;

підпункту 9 пункту 2.1 глава 2 розділу V ППБУ - на будівлі не встановлено вказівник місця знаходження найближчого зовнішнього протипожежного водопостачальника згідно ДСТУ; ризик настання негативних наслідків - відсутність світлових покажчиків місць знаходження пожежних вододжерел збільшує час їх знаходження, що в свою чергу збільшує час встановлення пожежного автомобіля на вододжерело та подачу вогнегасної речовини до осередку пожежі, внаслідок чого збільшується час впливу продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур на несучі конструкції будівель, споруд та людей, які можуть в них знаходитися, що створює загрозу їх життю та/або здоров`ю;

пункту 9 глава 2.2 розділу V ППБУ - не проведено ремонт та перевірку внутрішнього протипожежного водопроводу з розтановкою пожежних кранів, з розрахунку зрощення кожної точки приміщень; ризик настання негативних наслідків - у випадку виникнення пожежі не буде можливості вчасно локалізувати та ліквідувати пожежу на ранніх стадіях, що призведе до її розповсюдження та матеріальних збитків, перешкоджає евакуації людей;

пункту 2 глава 2.2 розділу V ППБУ - кожний пожежний кран-комплект не укомплектовано пожежним рукавом однакового з ним діаметра та стволом, кнопкою дистанційного запуску пожежних насосів, а також важелем для полегшення відкривання вентиля. Елементи з`єднання пожежного крана, рукавів та ручного пожежного ствола виконати однотипними; ризик настання негативних наслідків - у випадку виникнення пожежі не буде можливості вчасно локалізувати та ліквідувати пожежу на ранніх стадіях, що призведе до її розповсюдження та матеріальних збитків, перешкоджає евакуації людей;

пункту 2.3 глава 2 розділу ІІІ ППБУ - тип заповнення прорізів у протипожежних перешкодах між виробничо-складськими приміщеннями різного призначення та адміністративним блоком не виконано згідно вимог ДБН В.1.1- 7- 2002; ризик настання негативних наслідків - відсутність протипожежних перегородок, дверей (люків) з нормованою межею вогнестійкості сприяє розповсюдженню диму та вогню до інших приміщень, ускладнює евакуацію людей з будівлі та створює загрозу послідуючого отруєння чадним газом, продуктами горіння. Відповідно дане порушення створює загрозу здоров`ю й життю людей;

пункту 2.3 глава 2 розділу ІІІ ППБУ - у виробничо-складських приміщеннях вбудовані конторські та побутові приміщення не відділено протипожежними перегородками 1-го типу, виконати евакуаційний вихід безпосередньо назовні. Сполучення цих приміщень виконати через протипожежні двері 2-го типу. У протипожежних перегородках, що відокремлюють конторсько-побутові приміщення від виробничо-складського приміщення; ризик настання негативних наслідків - відсутність протипожежних перегородок, дверей (люків) з нормованою межею вогнестійкості сприяє розповсюдженню диму та вогню до інших приміщень, ускладнює евакуацію людей з будівлі та створює загрозу послідуючого отруєння чадним газом, продуктами горіння. Відповідно дане порушення створює загрозу здоров`ю й життю людей;

пункту 2.37 глава 2 розділу ІІІ ППБУ - у вікнах сходових кліток адміністративно-виробничої будівлі № 1, № 2, № 3 виконати відкривні фрамуги загальною площею на поверх 1,2 м.кв; ризик настання негативних наслідків - при недотриманні вимог до шляхів евакуації та евакуаційних виходів може призвести до перешкоджання евакуації людей, затору людського потоку та збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей;

пункту 2.23 глава 2 розділу ІІІ ППБУ - не звільнено та не забезпечено вільне відкривання дверей других евакуаційних виходів з виробничих та складських приміщень 2-го та 3-го поверхів; ризик настання негативних наслідків - при недотриманні вимог до шляхів евакуації та евакуаційних виходів може призвести до перешкоджання евакуації людей, затору людського потоку та збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей;

пункту 2.23 глава 2 розділу ІІІ ППБУ - не виконано другий евакуаційний вихід з 1-го поверху адміністративного блоку; ризик настання негативних наслідків - при недотриманні вимог до шляхів евакуації та евакуаційних виходів може призвести до перешкоджання евакуації людей, затору людського потоку та збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей;

пункту 2.3 глава 2 розділу ІІІ ППБУ - двері виходів на покрівлі з сходових клітин не встановлено протипожежними; ризик настання негативних наслідків - відсутність протипожежних перегородок, дверей (люків) з нормованою межею вогнестійкості сприяє розповсюдженню диму та вогню до інших приміщень, ускладнює евакуацію людей з будівлі та створює загрозу послідуючого отруєння чадним газом, продуктами горіння. Відповідно дане порушення створює загрозу здоров`ю й життю людей;

пункту 2.37 глава 2 розділу ІІІ ППБУ - двері евакуаційних виходів з коридорів поверхів, сходових кліток не обладнано пристроями для самозачинення та ущільненнями в притулах; ризик настання негативних наслідків - при виникненні пожежі в одному з приміщень будівлі відкриті двері призводять до впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) в інші приміщення, а саме на шляхи евакуації, що в свою чергу створює загрозу життю та/або здоров`ю людей;

пункту 1.21 глава 1 розділу ІV ППБУ - не надано матеріали перевірки систем захисту будівель підприємства від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, відповідно до вимог ДСТУ Б. В. 2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд»; ризик настання негативних наслідків - несправність пристроїв блискавкозахисту може призвести до загрози здоров`ю та життю людей, удару атмосферного розряду та займання і появи пожежі, електричного імпульсу та електромагнітного поля в інженерних комунікаціях;

пунктів 2, 9 наказу МНС № 98 від 23.02.2006 «Про затвердження методики ідентифікації ПНО» - не проведено ідентифікацію потенційно небезпечного об`єкту; ризик настання негативних наслідків - неможливість урахування чинників небезпеки відповідно до «Переліку основних джерел небезпеки, які притаманні потенційно небезпечним об`єктам».

Виявлення вищезазначених порушень у сфері цивільного захисту, техногенної і пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, стало підставою для звернення позивача до суду з даним адміністративним позовом.

Суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги виходив з того, що відповідачем не усунуто виявлені порушення, які можуть призвести до займання і розповсюдження вогню та безумовно пов`язанні з ризиком настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі.

Колегія суддів погоджується з рішенням суду першої інстанції та вважає доводи апелянта безпідставними, враховуючи наступне.

Стаття 19 Конституції України передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі - Закон № 877) визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

Відповідно до вимог статті 1 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Статтею 2 Закону України № 877 передбачено, що дія цього Закону поширюється на відносини, пов`язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Статтею 3 Закону № 877 визначені основні принципи державного нагляду (контролю).

Згідно ч. 5 ст. 4 Закону № 877 повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування.

Відповідно до частини сьомої статті 7 Закону № 877, на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.

Статтею 1 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що вказаний кодекс регулює відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності.

Частина 1 статті 67 Кодексу цивільного захисту України передбачає, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема: здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до частин 1, 2 статті 68 Кодексу цивільного захисту України посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Частиною 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів може бути недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання.

Відповідно до частини 2 статті 70 Кодексу цивільного захисту України повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Як вбачається з матеріалів справи, об`єктом перевірки було Товариство з обмеженою відповідальністю «Т-Лайт» (, що знаходиться за адресою: Київська область, м. Бровари, вул. Броварської сотні, буд. 3).

У рамках проведеного Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій планового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання та виконання вимог у сфері цивільного захисту, пожежної і техногенної безпеки Товариством з обмеженою відповідальністю «Т-Лайт» (, що знаходиться за адресою: Київська область, м. Бровари, вул. Броварської сотні, буд. 3) було встановлено 15 (п`ятнадцять) порушень (згідно акту № 73 від 19.02.2021 року).

В свою чергу відповідач зазначає, що за умовами договору суборенди № 2-13 від 01.01.2013 він не несе відповідальність за дотримання всіх норм протипожежної безпеки, оскільки, в пункті 8.11 даного договору зазначено, що суборендар несе повну відповідальність за дотримання усіх мір протипожежної безпеки, а також зобов`язаний отримати усі дозволи та виконати приписи органів пожежної охорони.

На підтвердження своїх доводів, відповідачем було надано наступні документи: копія договору суборенди № 2-13 від 01.01.2013, копія акту прийому-передачі приміщення в суборенду від 01.01.2013, копія додаткової угоди № 14 від 30.10.2020 до договору суборенди № 2-13 від 01.01.2013, копія договору № 86 від 01.07.2014 про технічне обслуговування автоматичної системи пожежної сигналізації та спостереження за установками пожежної автоматики; копія додаткової угоди № 2 від 01.02.2009 до договору № 86 від 01.07.2014; копія накладної № 179 від 28.05.2021; копія журналу перевірки внутрішнього протипожежного водопроводу Товариством з обмеженою відповідальністю «Т-Лайт», копія видаткової накладної № 9323 від 26.05.2021; копія договору будівельного підряду № 4/01/2021 від 04.01.2021, копія технічного завдання (Додаток № 1 до Договору будівельного підряду № 4/01/2021 від 04.01.2021), копія технічного звіту про перевірку технічного стану заземлювальних пристроїв, ліній електропередач разом електровимірювальними й випробувальними роботами відповідно до вимог і норм ПТЕЕС і ПБЕЕС, затвердженого начальником вимірювальної електротехнічної лабораторії 09.06.2020, копія листа № 15 від 03.03.2021, адресованого Товариству з обмеженою відповідальністю «Фаєр Контроль», фотокопії об`єктів пожежної безпеки.

Відповідно до вимог Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» належним доказом усунення порушення є акт перевірки, який би зафіксував відсутність порушень правил та норм пожежної і техногенної безпеки.

Колегія суддів звертає увагу, що відповідач відповідно до частини першої статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» повинен був звернутися з письмовою заявою до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням та для перевірки усунення порушень вимог законодавства виявлених під час планової перевірки.

Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховного Суду від 18 лютого 2021 року у справі № 320/5696/18.

Крім того, слід зазначити, що під час розгляду справи у суді апеляційної інстанції позивачем було проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки ТОВ «Т-Лайт», що знаходиться за адресою: Київська область, м. Бровари, вул. Броварської сотні, буд. 3, за результатами якого складено акт від 25.11.2021 року № 1249, в якому зазначено про наявність 1 порушення, а саме - пункту 22 розділу II, пункт 1.2 глава 1 розділу V ППБУ - адміністративні, виробничі та складські будівлі та приміщення не обладнано автоматичною пожежною сигналізацією та оповіщення людей на випадок пожежі відповідно до додатку А ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту"; ризик настання негативних наслідків - надзвичайна ситуація, пожежа.

Також, під час розгляду даної справи в суді апеляційної інстанції, колегія суддів встановила, що для повного та всебічного розгляду апеляційної скарги та перевірки рішення суду першої інстанції необхідним є допитати свідка, а саме - інспектора, який проводив плановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки ТОВ «Т-Лайт».

15 лютого 2022 року в судовому засіданні, в якості свідка ОСОБА_1 (інспектор, який проводив плановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки ТОВ «Т-Лайт») надав пояснення щодо проведеного планового заходу, та зазначив, що об`єкт перевірки - ТОВ «Т-Лайт», яке знаходиться за адресою: Київська область, м. Бровари, вул. Броварської сотні, буд. 3, більше десяти років знаходиться у них на обліку, і вищевказана перевірка була проведена не вперше, однак, ТОВ «Т-Лайт» систематично та на протязі не одного року не усуває недоліки, які були виявлені під час планових заходів державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки ТОВ «Т-Лайт».

Крім того, представник позивача у судовому засіданні, зазначила, що вищевказане порушення, а саме, що - адміністративні, виробничі та складські будівлі та приміщення не обладнано автоматичною пожежною сигналізацією та оповіщення людей на випадок пожежі було виявлено ще у 2018 році, однак не усунуто до цього часу.

Дані порушення, які відповідач не усунув, на думку колегії суддів є такими, що створюють пряму загрозу життю та здоров`ю людей у разі виникнення пожежі.

Колегія суддів звертає увагу, що відсутність протипожежної сигналізації є істотним порушенням, що впливає на ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі та може спричинити загрозу життю і здоров`ю людей та унеможливить її ефективну ліквідацію та рятування людей.

Зазначена правова позиція міститься також в постанові Верховного Суду від 07.10.2019 року у справі № 815/140/18.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що встановлені порушення впливають на забезпечення безпеки людей у відповідності з вимогами протипожежних норм, техногенної безпеки та цивільного захисту; на ліквідацію пожежі, надзвичайної ситуації та ліквідації її наслідків; на захист людей від наслідків пожежі, надзвичайної ситуації.

В свою чергу, позивач уповноважений здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Доводи відповідача про те, що позивач не надав достатньо доказів того, що порушення, виявлені ним у процесі перевірки, є достатніми для вжиття заходів реагування шляхом заборони експлуатації приміщення, спростовуються матеріалами справи.

Крім того, колегія суддів зазначає, що чинним законодавством чітко визначений спосіб поновлення роботи об`єкту у разі усунення порушень правил та норм пожежної і техногенної безпеки, які створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей, шляхом подачі відповідного позову до суду.

Правовою підставою для застосування адміністративним судом заходів реагування є одночасна наявність таких умов:

1) факт порушення правил та норм пожежної і техногенної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей;

2) звернення компетентного органу, який здійснює державний нагляд у сфері пожежної і техногенної безпеки, із відповідним адміністративним позовом до суду;

3) наявність обов`язку у підконтрольного суб`єкта, зупинення експлуатації приміщень (об`єктів) якого вимагає відповідний орган Державної служби України з надзвичайних ситуацій, забезпечувати дотримання вимог пожежної безпеки у відповідному приміщенні.

Колегія суддів наголошує, що існування хоча б одного з порушень виявлених позивачем, як таких, що загрожують життю та здоров`ю людей, вже є самостійною достатньою правовою підставою для застосування до відповідача заходів реагування у вигляді повної зупинки експлуатації будівель та приміщень.

Зазначена правова позиція узгоджується з висновками Верховного Суду у справах № 823/589/16, №826/7073/18 та №640/4506/19.

Враховуючи наведене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а викладені в апеляційній скарзі доводи позицію суду першої інстанції не спростовують.

Судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції є законним, підстави для його скасування відсутні, оскільки суд всебічно перевіривши обставини справи, вирішив спір у відповідності з нормами матеріального та процесуального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Апелянт не надав до суду належних доказів, що б підтверджували факт протиправності рішення суду першої інстанції.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Згідно ч. 1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, колегія суддів вирішила згідно ст. 316 КАС України залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, з урахуванням того, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Керуючись ст.ст. 242, 308, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Т-Лайт" - залишити без задоволення.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 20 липня 2021 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття. Касаційна скарга на рішення суду апеляційної інстанції подається безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Суддя-доповідач В.О. Аліменко

Судді Л.В. Бєлова

А.Ю. Кучма

Повний текст постанови складено «21» лютого 2022 року.