Справа № 480/6455/20
Суддя: Бегунц А.О.
Дата ухвалення: 2022-02-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 лютого 2022 р.Справа № 480/6455/20
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Бегунца А.О.,

Суддів: Курило Л.В. , Рєзнікової С.С. ,

за участю секретаря судового засідання Машури Г.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 14.09.2021, головуючий суддя І інстанції: О.О. Осіпова, вул. Герасима Кондратьєва, 159, м. Суми, 40021, повний текст складено 14.09.21 року по справі № 480/6455/20

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Державної податкової служби у Сумській області

про скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 звернувся до Сумського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Державної податкової служби у Сумській області, в якій просив суд:

- скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби у Сумській області №0-1822 від 18.09.2020 щодо нарахування йому суми податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений фізособами, які є власниками об`єктів житлової нерухомості в розмірі 85359,22 грн., а саме за податковий період 2017 року 27987,52 грн., період 2018 року 28475,79 грн., період 2019 року 28895,91 грн.

Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 14.09.2021 у задоволенні позовних вимог відмовлено.

Не погодившись з вказаним рішенням, позивачем ОСОБА_1 подано апеляційну скаргу, в якій, вказуючи на порушення норм права та невідповідність висновків суду першої інстанції обставинам справи, просить рішення Сумського окружного адміністративного суду від 14.09.2021 скасувати та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення складено 18.09.2020 з порушенням п.266.7.2 ст. 266 Податкового кодексу України, згідно з яким таке податкове повідомлення-рішення надсилається (вручаються) платнику податку контролюючим органом до 1 липня року, що настає за базовим податковим (звітним) періодом (роком) та до нього не додано розрахунку податкового зобов`язання, який би надав змогу перевірити правильність обрахування розміру податкового зобов`язання з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки. Крім цього, базовим податковим (звітним) періодом (роком) для нарахування сум податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки - є 2019 рік, тобто рік, який передував нарахуванню такого податку. Тому позивач вважає, що дії відповідача щодо включення до податкового повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби у Сумській області №0-1822 від 18.09.2020 суми податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, за податковий період 2017 року в сумі 27987,52 грн. та за період 2018 року 28475,79 грн. - не ґрунтуються на правових нормах і в цій частині оскаржуване податкове повідомлення-рішення є неправомірним.

Відповідно до відзиву на апеляційну скаргу ГУ ДПС у Сумській області зазначає, що відповідно до Рішень Шосткинської міської ради на 2017 рік від 10.02.2017 року 7-го скликання, 7-ї сесії, на 2018 рік від 10.07.2017 року 7-го скликання 10-ї сесії та на 2019 рік від 15.06.2018 року 7-го скликання 18-ї сесії "Про встановлення місцевих податків і зборів" ставка податку на нерухоме майно відмінне від земельної ділянки для об`єкта житлової нерухомості, а саме будинку становить 0,15% від мінімальної заробітної плати встановленої на 1 січня звітного року. З урахуванням вказаних рішень та ЗУ "Про Державний бюджет на 2017 рік, 2018 рік та 2019 рік, відповідачем прийнято податкове повідомлення рішення №0-1822 від 18.09.2020. Також зазначає, що надсилання розрахунку разом з податковим повідомленням - рішенням з податку на нерухоме майно відмінне від земельної ділянки - не передбачено ні нормами чинного податкового законодавства, ні Порядком надіслання контролюючими органами податкових повідомлень - рішень.

Відповідно до положень ч. 4 ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Матеріалами справи встановлено, що відповідно до інформаційної бази даних контролюючого органу за ОСОБА_1 обліковується об`єкт нерухомого майна, а саме житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , але без зазначення площі об`єкта.

Головним управлінням Державної податкової служби у Сумській області Безкоровайному М.А. надіслано запит №6400/18-28-04-19 від 08.09.2020 про надання документального підтвердження, стосовно об`єктів нерухомого майна, які використовуються в господарській діяльності та є об`єктами оподаткування.

Згідно відповіді позивача вх. №39621/ФОП/61 від 15.09.2020 та копії свідоцтва про право власності на нерухоме майно, яке додано до листа, встановлено, що площа житлового будинку розташованого за адресою: АДРЕСА_1 складає 622,4 кв.м.

На підставі вказаних даних відповідачем сформовано податкове повідомлення - рішення №0-1822 від 18.09.2020 щодо нарахування суми податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений фізособами, які є власниками об`єктів житлової нерухомості в розмірі 85359,22 грн., а саме: за податковий період 2017 року 27987,52 грн., за податковий період 2018 року 28475,79 грн., за податковий період 2019 року 28895,91 грн.

Не погодившись з вказаним податковим повідомленням - рішенням, позивач звернувся до суду.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходтв з їх необґрунтованості.

Колегія суддів погоджується з вказаним висновком, враховуючи наступне.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до п.п. 266.3.2 п. 266.3 ст. 266 Податкового кодексу України база оподаткування об`єктів житлової нерухомості, що перебувають у власності фізичних осіб, обчислюється контролюючим органом на підставі оригіналів відповідних документів, зокрема документів на право власності.

Згідно п.п. 266.7.1 прим 1. п.266.7 ст. 266 Податкового кодексу України за наявності у власності платника податку об`єкта (об`єктів) житлової нерухомості, у тому числі його частки, що перебуває у власності фізичної чи юридичної особи - платника податку, загальна площа якого перевищує 300 квадратних метрів (для квартири) та/або 500 квадратних метрів (для будинку), сума податку, розрахована відповідно до підпунктів "а" - "г" підпункту 266.7.1 цього пункту, збільшується на 25000 гривень на рік за кожен такий об`єкт житлової нерухомості (його частку).

Відповідно до Рішень Шосткинської міської ради на 2017 рік від 10.02.2017 року 7-го скликання, 7-ї сесії, на 2018 рік від 10.07.2017 року 7-го скликання 10-ї сесії та на 2019 рік від 15.06.2018 року 7-го скликання 18-ї сесії "Про встановлення місцевих податків і зборів" ставка податку на нерухоме майно відмінне від земельної ділянки для об`єкта житлової нерухомості, а саме будинку становить 0,15% від мінімальної заробітної плати встановленої на 1 січня звітного року.

Законом України від 21.12.2016 № 1801- VIII "Про Державний бюджет України на 2017 рік", установлено щомісячний розмір мінімальної заробітної плати з 1 січня 2018 року- 3200 грн.

Законом України від 07.12.2017 № 2246- VIII "Про Державний бюджет України на 2018 рік", установлено щомісячний розмір мінімальної заробітної плати з 1 січня 2018 - 3723,00 грн.

Законом України від 23.11.2018 № 2629- VIII "Про Державний бюджет України на 2018 рік", установлено щомісячний розмір мінімальної заробітної плати з 1 січня 2019 - 4173,00 грн.

Таким чином, ставка податку на 2017 рік складає 4,80 грн. (3200*0,15%), на 2018 рік складає 5,5845 грн. (3723*0,15%); на 2019 рік складає 6,2595 грн. (4173*0,15%); сума податку за 2017 рік становить 27987,52 грн. (622,4*4,80+25000), за 2018 рік становить 28475,79 грн. (622,4*5,5845+25000), за 2019 рік становить 28895,91 грн. (622,4*6,2595+25000).

Відповідно до п. 102.1 ст. 102 Податкового кодексу України, контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.

З 01.01.2018 року Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо забезпечення збалансованості бюджетних надходжень у 2018 році" від 07.12.2017 року № 2245-VIIІ, п.266.10 ст.266 Податковий кодекс України доповнений пп.266.10.3 у відповідності до якого, податкове зобов`язання з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки може бути нараховано за податкові (звітні) періоди (роки) в межах строків, визначених п. 102.1 ст. 102 Податкового кодексу України.

Таким чином, оскаржуване податкове повідомлення-рішення прийнято з дотриманням строків, передбачених Податковим кодексом України.

Відповідно до розділу II "Порядку надіслання контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платникам податків" затвердженого Наказом Міністерства фінансів України 28.12.2015 № 1204 (у редакції наказу Міністерства фінансів України від 31 грудня 2020 року №846) зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22 січня 2016 р. за № 124/28254 додається розрахунок податкового зобов`язання (за наявності) зменшення (збільшення) суми податкових зобов`язань та/або податкового кредиту та/або зменшення бюджетного відшкодування на додану вартість та/або зменшення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, штрафних (фінансових санкцій) штрафів та пені із зазначенням у ньому дати та номера декларації (уточнюючого розрахунку), звіту за відповідний звітний період, щодо якого здійснюється розрахунок, та/або іншої інформації необхідної для їх визначення.

Тобто, розрахунок як додаток до податкового повідомлення - рішення має надсилатись лише у вище перелічених випадках.

Надсилання розрахунку разом з податковим повідомленням - рішенням з податку на нерухоме майно відмінне від земельної ділянки - не передбачено ні нормами чинного податкового законодавства, ні Порядком надіслання контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платникам податків.

Таким чином, нарахування грошового зобов`язання ОСОБА_1 проведено у відповідності та у строки, визначені Податковим кодексом України.

Згідно з ч.ч.1, 2 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ч. 1 ст.90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Отже, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції в повному обсязі дослідив положення нормативних актів, що регулюють спірні правовідносини та дійшов вірного висновку про відмову у задоволенні позовних вимог.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін.

Згідно із ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процессуального права.

Таким чином, колегія суддів, переглянувши рішення суду першої інстанції, дійшла висновку, що при прийнятті рішення, суд першої інстанції дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального права.

Наведені в апеляційній скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Сумського окружного адміністративного суду від 14.09.2021 по справі № 480/6455/20 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя (підпис)А.О. Бегунц
Судді(підпис) (підпис) Л.В. Курило С.С. Рєзнікова
Повний текст постанови складено 21.02.2022 року