Справа № 520/14508/21
Суддя: Жигилій С.П.
Дата ухвалення: 2022-02-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

18 лютого 2022 р.Справа № 520/14508/21
Суддя Другого апеляційного адміністративного суду Жигилій С.П., розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Державної служби України з безпеки на транспорті в особі Слобожанського міжрегіонального управління Укртрансбезпеки на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 18.10.2021 по справі № 520/14508/21

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Укравтотранс Плюс"

до Державної служби України з безпеки на транспорті в особі Слобожанського міжрегіонального управління Укртрансбезпеки

про визнання протиправними та скасування постанов,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 18.10.2021 задоволено адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Укравтотранс Плюс" до Державної служби України з безпеки на транспорті в особі Слобожанського міжрегіонального управління Укртрансбезпеки про визнання протиправними та скасування постанов.

На зазначене рішення суду Державною службою України з безпеки на транспорті в особі Слобожанського міжрегіонального управління Укртрансбезпеки подано апеляційну скаргу.

Одночасно, в апеляційній скарзі заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, в обґрунтування якого вказано, що Слобожанське міжрегіональне управління Укртрансбезпеки, не є юридичною особою, не має свого рахунку, отримало платіжне доручення №2046 від 02.12.2021 року із запізненням.

Розглянувши матеріали апеляційної скарги та клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню апеляційної скарги без руху, з огляду на таке.

Відповідно до ч.1 ст.295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Як вбачається з матеріалів справи, 18.10.2021 року Харківським окружним адміністративним судом за правилами спрощеного позовного провадження постановлено рішення по даній справі.

Отже, останнім днем для подання апеляційної скарги є 17.11.2021 року.

Згідно з ч.2 ст.295 КАС України, учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Так, з довідки про доставку електронного листа вбачається, що судове рішення від 18.10.2021 року надіслано Державній службі України з безпеки на транспорті в особі Слобожанського міжрегіонального управління Укртрансбезпеки в його електронний кабінет та доставлено 18.10.2021 року.

Отже, останнім днем для подання апеляційної скарги є 17.11.2021 року.

Між тим, апеляційна скарга подана 21.12.2021 року, про що свідчить штамп вхідної кореспонденції, тобто, з пропуском тридцятиденного строку для подачі апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, встановленого ч.1,2 ст.295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Обґрунтовуючи причини пропуску строку на апеляційне оскарження, апелянтом вказано, що Слобожанське міжрегіональне управління Укртрансбезпеки, не є юридичною особою, не має свого рахунку, отримало платіжне доручення №2046 від 02.12.2021 року із запізненням.

Водночас, до клопотання про поновлення строку не додано жодного доказу, який би підтверджував обставини вказані в останньому, зокрема, доказів невідкладного вжиття заходів щодо вчасної сплати судового збору.

Крім того, не обґрунтована та обставина, що сплата судового збору відбулась 02.12.2021 року, про що свідчить платіжне доручення №2046 від 02.12.2021 року, натомість, апеляційна скарга подається тільки 21.12.2021 року, про що свідчить вхідний штамп суду.

Також, в клопотанні не вказано обставин, які пояснювали б неможливість подання апеляційної скарги, в строки визначені ч.1,2 ст.295 КАС України, враховуючи, що нормами КАС України передбачено можливість продовження строку для усунення недоліків, зокрема, надання додаткового часу для сплати судового збору.

Відповідно до ч. 3 ст. 295 КАС України, строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до ч.1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частина перша статті 45 КАС України покладає на учасників судового процесу та їхніх представників обов`язок добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Отже, особи, які беруть участь у справі, мають право оскаржити судові рішення у встановлений Кодексом строк. Кодекс адміністративного судочинства України передбачає можливість поновлення пропущеного строку лише у разі його пропуску з поважних причин.

Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд судді, суду.

Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах встановленого законом проміжку часу. До їх числа відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними, та після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути піддане обмеженням, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав, або фінансовим обмеженням (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії», справа «Креуз проти Польщі»).

Апелянт, як суб`єкт владних повноважень, повинен бути обізнаний з порядком та строками апеляційного оскарження, встановленими процесуальним законодавством, а також вчиняти всі залежні від нього дії з метою дотримання відповідних вимог КАС України.

Суд звертає увагу, що норми процесуального законодавства не звільняють державний орган від обов`язку своєчасної сплати судового збору у визначеному законом розмірі та подачі апеляційної скарги у передбачений процесуальним законодавством строк.

Пунктом 1 ч.5 ст.296 КАС України передбачено, що однією з вимог до апеляційної скарги визначено надання документа про сплату судового збору.

Таким чином, особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту апеляційної скарги, в тому числі щодо повної та своєчасної оплати судового збору.

Крім того, у п.74 рішення Європейського Суду з прав людини «Лелас проти Хорватії» суд звернув увагу на те, що «держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу».

У справі «Рисовський проти України» Європейський Суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що «…у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб…».

Тобто, виходячи з принципу «належного урядування», державні органи зобов`язані діяти в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно.

А отже, обставини, пов`язані з фінансуванням, відсутність коштів для сплати судового збору, довготривала процедура погодження та сплати судового збору, помилки при його розрахунку не можуть бути визнані поважними причинами пропуску строку апеляційного оскарження та, як наслідок, не є підставою для порушення принципу правової визначеності щодо остаточного рішення.

У ситуації з пропуском строків державними органами поважними причинами пропуску строку апріорі не може виступати необхідність дотримання внутрішньої процедури виділення та погодження коштів на сплату судового збору чи тимчасова відсутність таких коштів, помилки в його розрахунку. Це пов`язано з тим, що держава має дотримуватись принципу «належного урядування» та не може отримувати вигоду від порушення правил та обов`язків, встановлених нею ж.

Обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя, про що вказував Конституційний Суд України у рішенні від 13 грудня 2011 року №17-рп/2011.

Звернення до апеляційного суду з апеляційною скаргою це право сторони, а не обов`язок, а тому, якщо особа вважає за необхідне скористатися своїм правом на апеляційне оскарження, реалізація зазначеного права повинна відбуватися із дотриманням порядку та строків встановлених положеннями КАС України. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Таким чином, обставини, які зазначені Державною службою України з безпеки на транспорті в особі Слобожанського міжрегіонального управління Укртрансбезпеки як підстава для поновлення строку на апеляційне оскарження є неповажними, а тому клопотання про повнолення строку на апеляційне оскарження задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч.3 ст. 298 КАС України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи вищевикладене, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати апелянту строк для подачі заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших підстав для поновлення строку.

У Х В А Л И В:

Визнати наведені у клопотанні Державної служби України з безпеки на транспорті в особі Слобожанського міжрегіонального управління Укртрансбезпеки про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Харківського окружного адміністративного суду від 18.10.2021 року по справі № 520/14508/21 підстави пропуску строку - неповажними.

Апеляційну скаргу Державної служби України з безпеки на транспорті в особі Слобожанського міжрегіонального управління Укртрансбезпеки на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 18.10.2021 по справі № 520/14508/21 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Укравтотранс Плюс" до Державної служби України з безпеки на транспорті в особі Слобожанського міжрегіонального управління Укртрансбезпеки про визнання протиправними та скасування постанов - залишити без руху.

Надати Державній службі України з безпеки на транспорті в особі Слобожанського міжрегіонального управління Укртрансбезпеки строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Роз`яснити заявнику апеляційної скарги, що вищезазначені недоліки апеляційної скарги можуть бути усунені шляхом направлення до Другого апеляційного адміністративного суду заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Харківського окружного адміністративного суду від 18.10.2021 року з зазначенням інших обставин поважності причин пропуску строку на подання апеляційної скарги та обґрунтованих підстав для його поновлення.

Роз`яснити Державній службі України з безпеки на транспорті в особі Слобожанського міжрегіонального управління Укртрансбезпеки, що у разі неусунення зазначених недоліків апеляційної скарги, відповідно до ст.299 Кодексу адміністративного судочинства України, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: (підпис) С.П. Жигилій