Справа № 420/16464/21
Суддя: Марин П.П.
Дата ухвалення: 2022-02-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 лютого 2022 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Марина П.П., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи справу за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «А-ЛАЙН» до Головного управління ДПС в Одеській області, Головного управління ДПС в Одеській області (відокремлений підрозділ), Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії

В С Т А Н О В И В:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «А-ЛАЙН» до Головного управління ДПС в Одеській області, Головного управління ДПС в Одеській області (відокремлений підрозділ), Державної податкової служби України, в якому позивач просить:

визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС в Одеській області від 29.07.2021 року №2919176/43729717;

зобов`язати Державну податкову службу України провести в Єдиному реєстрі податкових накладних реєстрацію розрахунку коригування кількісних та вартісних показників №28 від 23.07.2021 року до податкової накладної №1 від 02.09.2020 року.

В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначає, що 23.07.2021 року позивач здійснив повернення частини передоплати у розмірі 1 397 000.00 грн. та відповідно до приписів п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України (надалі - ПКУ) склав Розрахунок коригування кількісних і вартісних показників № 28 до Податкової накладної № 1 від 02.09.2021 року. Згідно з отриманою квитанцією розрахунок коригування прийнято, але реєстрацію зупинено: «Відповідно до пункту 201.16 етапі 201 Податкового кодекс) України, реєстрація ПН/РК від 23.07.2021 № 28 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. Платник податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в Єдиному державному реєстрі податкових накладних, відповідає п. 6 Критеріїв ризиковості платника податку. Пропонуємо надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних». На виконання п.201.16 ст.201 ПКУ Позивачем було направлено на адресу ДПС пояснення та документальне підтвердження реальності господарської операції. Рішенням комісії ДПС від 29.07.2021 р. № 2919176/43729717 було відмовлено в реєстрації Розрахунку коригування кількісних і вартісних показників № 28 до Податкової накладної № 1 від 02.09.2021 року, у зв`язку «з ненаданням платником податків копій документів: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг. зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних».

Однак, в рішенні комісії ДПС від 29.07.2021 р. № 2919176/43729717 не вказані конкретні документи, копії яких не були надані.

Представник позивача зазначає, що позивач в повній мірі виконав свій обов`язок щодо надіслання до податкового органу всіх необхідних первинних документів та пояснень на підтвердження факту господарської операції з контрагентом, яка зазначена в розрахунків коригування. Проте, в порушення наведених вимог законодавства рішеннями комісії Головного Управління ДПС в Одеській області від 29.07.2021 р. № 2919176/43729717 містять лише загальний перелік документів, передбачений формою такого рішення і підкреслення конкретних видів документів, які, на думку контролюючого органу, ТОВ «А-ЛАЙН» не надано, не містить.

Не погоджуючись з діями відповідачів та прийнятими ними рішеннями, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Відповідачами Головним управлінням ДПС в Одеській області та ДПС України до суду надано відзив на адміністративний позов, згідно якого представник відповідача зазначає, що ГУ ДПС в Одеській області не погоджується з доводами позивача та рішення №3022877/21014070 від 26.08.2021 року є цілком законним та обґрунтованим.

В обґрунтування правової позиції представник відповідачів зазначає, що зупинення розрахунку коригування №28 від 23.07.2021 відбулося на підставі п. 201.16 ст. 201 ПК України - реєстрація ПН/РК в ЄРПН може бути зупинена у порядку, визначному КМУ, у разі відповідності такої ПН/РК сукупності критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації ПН/РК в ЄРПН, встановлених відповідно до п. 74.2 ст. 74 ПК України, п. 6. Критеріїв ризиковості здійснення операцій - складення розрахунку коригування на зменшення податкових зобов`язань до податкової накладної, складеної та зареєстрованої постачальником товарів/послуг на неплатника податку на додану вартість, та подання для реєстрації в Реєстрі у строк, що перевищує 14 календарних днів з дня складення податкової накладної, зареєстрованої в Реєстрі без порушення граничних строків реєстрації, встановлених Кодексом.

Представник відповідачів зазначає, що рішення №2919176/43729717 від 29.07.2021 року про відмову у реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників №28 від 23.07.2021 та податкової накладної №1 від 02.09.2020 на підставі п. 200 1.3 ст. 200.1 «Платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму податку (ЗНакл), обчислену за такою формулою: ЗНакл = ЗНаклОтр + SMhth + ЗПопРах - ЗНаклВид - ЗВідшкод - ЗПеревищ, де: ЗНаклОтр - загальна сума податку за отриманими платником податковими накладними, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних, податковими накладними, складеними платником податку відповідно до пункту 208.2 статті 208 цього Кодексу та зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних, та розрахунками коригування до таких податкових накладних, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних; SMhth - загальна сума податку, сплаченого платником при ввезенні товарів на митну територію України; ЗПопРах - загальна сума поповнення рахунку в системі електронного адміністрування податку з поточного рахунку платника; ЗНаклВид - загальна сума податку за виданими платником податковими накладними, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунками коригування до таких податкових накладних, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних; ЗВідшкод - загальна сума податку, заявлена платником до бюджетного відшкодування з урахуванням сум коригувань, проведених за результатами перевірок; ЗПеревищ - загальна сума перевищення податкових зобов`язань, зазначених платником у поданих податкових деклараціях з урахуванням поданих уточнюючих розрахунків до них, над сумою податку, що міститься в складених таким платником податкових накладних та розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних».

На переконання представника відповідачів, рішення комісії про неврахування таблиці даних платника податку ТОВ «А- ЛАЙН» із посиланням на підставу - виявлення невідповідності визначених платником податків в таблиці даних видів діяльності наявним у платника податку основним засобам, що свідчить про здійснення платником податків ризикових операцій, - є повністю обґрунтованим.

Ухвалою суду від 14.09.2021 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

Ухвалою суду від 10.11.2021 року відмовлено в задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 10.11.2021 року залучено до участі у справі в якості другого відповідача Головне управління ДПС в Одеській області (відокремлений підрозділ) та розгляд справи розпочато спочатку.

Вивчивши матеріали справи, дослідивши обставини та факти, якими обґрунтовувалися вимоги, перевіривши їх доказами, суд встановив наступні факти та обставини.

Відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських товариство з обмеженою відповідальністю «А-ЛАЙН» зареєстровано в Єдиному державному реєстрі 27.07.2020, номер запису: 0074794, основним видом економічної діяльності товариства є електромонтажні роботи КВЕД 43.21.

Між ТОВ «А-ЛАЙН» та ПП «В.М.ЕКС» укладено договір генерального підряду на будівництво сонячної електростанції № 01/09-2020-1 від 01.09.2020 року. (а.с. 14-38)

На виконання умов договору, ПП «В.М.ЕКС» здійснено передоплату у розмірі 2 863 000.00 грн, у зв`язку з чим позивач 02.09.2020 року склав та зареєстрував в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну № 1 від 02.09.2020 року. (а.с. 39-40).

05 травня 2021 року сторони за договором уклали угоду № 1 про розірвання договору генерального підряду на будівництво сонячної електростанції №01/09-2020-1 від 01.09.2020 згідно з умовами якого ТОВ «А-ЛАЙН» зобов`язується повернути ПП «В.М.ЕКС» передоплату у розмірі 2863000,00 грн. (а.с. 42)

На виконання умов угоди № 1 про розірвання договору генерального підряду на будівництво сонячної електростанції № 01/09-2020-1 від 01.09.2020 позивач здійснив повернення передоплати декількома платежами, а саме:

23.06.2021 року у розмірі 398 000.00 грн. та відповідно до приписів п.201.10 ст.201 Податковою кодексу України склав та зареєстрував розрахунок коригування кількісних і вартісних показників № 15 до податкової накладної № 1 від 02.09.2021 року (а.с.43-46);

24.06.2021 року у розмірі 570 000.00 грн. та відповідно до приписів п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України склав розрахунок коригування кількісних і вартісних показників № 22 до податкової накладної № 1 від 02.09.2021 року. Згідно з отриманою квитанцією розрахунок коригування прийнято, але реєстрацію зупинено: «Відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України, реєстрація ПН/РК від 24.06.2021 № 22 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. Платник податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в Єдиному державному реєстрі податкових накладних, відповідає п. 6 Критеріїв ризиковості платника податку. Пропонуємо надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних». Па виконання п.201.16 ст.201 ПКУ позивачем було направлено на адресу ДПС пояснення та документальне підтвердження реальності господарської операції. Рішенням комісії ДПС від 06.07.2021 р. № 2839556/43729717 було зареєстровано розрахунок коригування кількісних і вартісних показників № 22 до Податкової накладної № 1 від 02.09.2021 року (а.с. 48-54);

08.07.2021 року у розмірі 498 000.00 грн. та відповідно до приписів п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України склав розрахунок коригування кількісних і вартісних показників № 26 до Податкової накладної № 1 від 02.09.2021 року. Згідно з отриманою квитанцією розрахунок коригування прийнято, але реєстрацію зупинено: «Відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України, реєстрація ПН/РК від 08.07.2021 № 26 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. Платник податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в Єдиному державному реєстрі податкових накладних, відповідає н. 6 Критеріїв ризиковості платника податку. Пропонуємо надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних». На виконання п.201.16 ст.201 ПКУ Позивачем було направлено на адресу ДПС пояснення та документальне підтвердження реальності господарської операції. Рішенням комісії ДПС від 13.07.2021 р. № 2865195/43729717 було зареєстровано Розрахунок коригування кількісних і вартісних показників № 26 до Податкової накладної № і від 02.09.2021 року (а.с. 56-62).

23.07.2021 року у розмірі 1 397 000.00 грн. та відповідно до приписів п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України склав розрахунок коригування кількісних і вартісних показників № 28 до Податкової накладної № 1 від 02.09.2021 року. Згідно з отриманою квитанцією розрахунок коригування прийнято, але реєстрацію зупинено: «Відповідно до пункту 201.16 етапі 201 Податкового кодекс) України, реєстрація ПН/РК від 23.07.2021 № 28 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. Платник податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в Єдиному державному реєстрі податкових накладних, відповідає п. 6 Критеріїв ризиковості платника податку. Пропонуємо надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних». (а.с. 64-67)

На виконання п.201.16 ст.201 ПКУ позивачем направлено на адресу ДПС пояснення та документальне підтвердження реальності господарської операції у кількості 7 документів. (а.с. 68)

Рішенням комісії ДПС від 29.07.2021 р. № 2919176/43729717 було відмовлено в реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників № 28 до податкової накладної № 1 від 02.09.2021 року, у зв`язку «з ненаданням платником податків копій документів: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг. зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних».(а.с. 69-70)

Не погодившись з прийнятим рішенням, позивачем подано скаргу на рішення від 29.07.2021 р. № 2919176/43729717 з додатками у кількості 13 документів. (а.с. 71)

За результатом розгляду скарги прийнято рішенням №34967/43729717/2, яким скаргу позивача залишено без задоволення з підстав ненадання платником податку копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів, послуг, зберігання, транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури, інвойси. (а.с. 73).

Позивач не погодився із вказаними рішеннями у зв`язку із чим звернувся до суду.

Податковий кодекс України регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства. Цим Кодексом визначаються функції та правові основи діяльності контролюючих органів, визначених пунктом 41.1 статті 41 цього Кодексу, та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику /пункт 1.1 статті 1 Податкового кодексу України/.

Згідно з п. 192.1 ст. 192 Податкового кодексу України (далі - ПКУ), якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових (далі - ЄРПН).

Так, у даному випадку розрахунок-коригування № 28 від 23.07.2021 складений на дату повернення авансового внеску відповідно до додаткової угоди №1 у зв`язку з припиненням договору підряду на будівництво сонячної електостанції за домовленістю сторін.

Таким чином, дане коригування здійснювалось на дату повернення авансового внеску, про що свідчить платіжне доручення №127 від 23.07.2021 року.

Отже, зазначена в квитанції від 23.07.2021 року № підстава зупинення реєстрації РК - Розрахунок коригування на зменшення податкових зобов`язань до податкової накладної, складеної та зареєстрованої постачальником товарів/послуг на неплатника податку на додану вартість, складений та поданий на реєстрацію у термін, що перевищує 14 календарних днів з дня складання податкової накладної не відповідає дійсності. Доказів протилежного відповідачем не подано.

Викладене не спростовано відповідачем у відзиві на позовну заяву.

Разом з тим, необґрунтованими є доводи представника відповідачів щодо правомірності дій відповідача стосовно прийняття рішення про неврахування таблиць, оскільки доказів того що відповідачем приймалось таке рішення відповідачем не надано.

Доказів включення позивача до переліку ризикових не надано.

Окремо слід наголосити на тому, що у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної в обов`язковому порядку зазначається не лише сам критерій(ї) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій, а й вказується розрахований показник за кожним критерієм, якому відповідає платник податку.

У квитанції від 23.07.2021 року № про зупинення реєстрації РК даних про розрахунковий показник критерію (їв) ризиковості платника податку не наведений.

Натомість в якості додаткового показника зазначений такий показник, як D= 3.7428%, Р= 0. Однак, такий покажчик не є прийнятним, оскільки розрахункові величини D та P - є ознаками, відповідно до яких перевіряються подані на реєстрацію податкові накладні саме до початку проведення моніторингу, за результатами якого можливе зупинення їх реєстрації. Тобто ці величини ні за яких умов не можуть вважатися показниками критеріїв ризиковості платника податку.

Крім того, не зазначено і конкретного переліку документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію РК від 23.07.2021 року №28.

При цьому, можливість надання платником податків переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання на реєстрацію РК напряму залежить від чіткого формулювання податковим органом позиції про те, під який саме критерій (її) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій підпадає платник податку.

Відповідно до пункту 5 Порядку прийняття рішень про реєстрацію/ відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2019 №520 (далі - Порядок №520), перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, не означає, що платник податку повинен подати абсолютно всі, зазначені у ньому документи. Навпаки, зміст цього переліку свідчить на користь того, що враховується специфіка певних господарських операцій. Даний перелік є загальним і повинен диференціюватися в залежності від того, яка господарська операція покладена в основу виникнення податкових зобов`язань з ПДВ, тобто узгоджуватися з вимогами, як пункту 185.1 статті 185, так і пункту 187.1 статті 187 ПК України.

Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній / розрахунку коригування (п.6 Порядку №520).

Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку подає до ДПС в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку (п.7 Порядку №520).

Письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня (п.9 Порядку №520).

Як встановлено судом, розрахунок коригування від 23.07.2021 №28 на зменшення суми податкових зобов`язань, визначених у податковій накладній від 02.09.2020 №1 на суму ПДВ 232833,34 грн., сформована ТОВ «А-ЛАЙН» на дату повернення авансового платежу. Вказане підтверджується платіжним дорученням №127 від 23.07.2021 року.

Проте, комісією ГУ ДПС в Одеській області, яка приймає рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН або відмову в такій реєстрації, було прийнято оскаржуване рішення, яким відмовлено у реєстрації розрахунку коригування від 23.07.2021 №28 на зменшення суми податкових зобов`язань, визначених у податковій накладній від 02.09.2020 №1.

За змістом рішення, підставою для відмови у реєстрації ПН стало те, що позивачем не надано копій документів, зокрема, ТОВ «А-ЛАЙН» не надано первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи).

Як зазначено в поясненнях від 23.07.2021 №3, ТОВ "А-Лайн" () та ПП "В.М.ЕКС" () уклали договір генерального підряду за №01/09-2020-1 від 01.09.2020р. про будівництво сонячної електростанції. ТОВ "А-Лайн" отримало передоплату 02.09.2020р. у сумі 2863000грн., у зв`язку з чим була складена та зареєстрована податкова накладна №1 від 02.09.2020р. на суму 2863000грн. на неплатника ПДВ, так як ПП "В.М.ЕКС" не був платником ПДВ. Оскільки роботи по договору не були розпочаті у зв`язку із неузгодженням технічного завдання та кошторисного розрахунку договірної ціни (специфікації), угодою №1 від 05.05.2021р. було прийнято рішення про розірвання договору і повернення коштів. Згідно отриманого 21,07.2021 р. листа за №21/21 ТОВ "А-Лайн" повернуло 1397000 грн. ПП "В.М.ЕКС", на цю операцію був складений розрахунок коригування №28 від 23,07.2021 р. до податкової накладної №1 від 02.09.2020р. Документи, що розкривають зміст операції на 31 аркуші додаються.

До вказаних пояснень позивачем долучено скановані копії договорів та платіжних доручень.

Відтак, посилання відповідача про ненадання позивачем необхідного пакету документів на підтвердження повернення авансового платежу ПП «В.М.ЕКС» є необґрунтованими та безпідставними.

При цьому, твердження відповідача, що надіслане платником пояснення від 26.07.2021 №2 не містило повного пакету документів, передбачених Порядком №520, суд вважає необґрунтованим, оскільки доказів на підтвердження вказаних обставин податковим органом суду не надано.

Суд звертає увагу, що для виникнення податкового зобов`язання з ПДВ достатньо настання однієї з подій, то обов`язок продавця виписати і зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну на відповідну суму ПДВ, кореспондує з правом контролюючого органу вимагати у платника ПДВ ту документацію, яка підтверджує настання саме такої події, а не обох подій одночасно. Якщо мова йде про зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку в якості оплати товарів/послуг, що підлягають постачанню, то документами, достатніми для підтвердження такої операції, будуть розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків, а також відповідні договори та рахунки на оплату, що підтверджують наявність правових підстав для зарахування відповідної суми коштів. Відповідно, саме такі документи можуть вважатися необхідною передумовою для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної в ЄРПН. Якщо ж мова йде про відвантаження товару, - то документами, достатніми для підтвердження такої операції будуть видаткові накладні.

Судом встановлено, що позивачем було подано на розгляд комісії контролюючого органу ГУ ДПС в Одеській області всі необхідні документи щодо повернення авансового платежу ПП «В.М.ЕКС», на підставі чого сформовано розрахунок коригування від 23.07.2021 №28 на зменшення суми податкових зобов`язань, визначених у податковій накладній від 02.09.2020 №1.

Згідно з пунктом 11 Порядку №520, комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі:

ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі;

та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку;

та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Аналіз наведених правових норм дає підстав для висновку, що рішення Комісії Державної податкової служби України повинно містити чітку підставу для відмови в реєстрації податкової накладної.

Отже, враховуючи безпідставність висновків контролюючого органу про відповідність розрахунку коригування від 23.07.2021 №28 пункту 6 Критеріїв ризиковості здійснення операцій, визначених у Додатку №3 до Порядку №1165, а також зважаючи на те, що відповідачем Головним управлінням ДПС в Одеській області не було надано доказів перебування позивача у переліку ризикових платників податку, тобто позивач не відповідає критеріям ризиковості платника податку, суд дійшов висновку про безпідставність зупинення реєстрації вказаного розрахунку коригування.

Суд зазначає, що у випадку неконкретизації переліку документів у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної платник податків перебуває у стані правової невизначеності, що позбавляє його можливості надати контролюючому органу необхідний в розумінні суб`єкта владних повноважень пакет документів, а для контролюючого органу, відповідно, створюються передумови для можливого прояву негативної дискреції - прийняття рішення про відмову у реєстрації розрахунку коригування.

Така позиція суду узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 22.07.2019 у справі №815/2985/18 (№К/9901/14651/19), які є обов`язковими для врахування судом в силу вимог ч.5 ст.242 КАС України.

Суд наголошує, що будь-яке рішення чи дії суб`єкта владних повноважень мають бути законними та обґрунтованими, прийнятими чи вчиненими в межах наданих повноважень, повинні містити конкретні об`єктивні факти, на підставі яких його ухвалено або вчинено.

Загальними вимогами, які висуваються до акта індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення контролюючим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Такий висновок суду узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 23.10.2018 в справі №822/1817/18 (№К/9901/62472/18).

Отже, невиконання контролюючим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Крім того, суд вважає за необхідне звернути увагу на те, що недотримання контролюючим органом вимог законодавства на етапі зупинення реєстрації розрахунку коригування щодо належного оформлення квитанції прямо вказує на те, що рішення, яке прийняте на наступному етапі, тобто рішення про відмову у реєстрації розрахунку коригування, також не є законним.

Суд також враховує висновки Верховного суду, викладені в постановах від 27.04.2020 у справі№360/1050/19, від 18.06.2020 у справі №824/245/19-а. Так, суд касаційної інстанції наголошує на тому, що здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податків копіями документів, які складені з порушенням законодавства. Здійснення моніторингу не повинно підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.

З урахуванням викладеного, Головним управлінням ДПС в Одеській області не доведено правомірності прийняття оскаржуваного рішення про відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №2919176/43729717 від 29.07.2021 року, а тому позовні вимоги в частині визнання такого рішення протиправним та його скасування є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Щодо позовних вимог про зобов`язання Державної податкової служби України, зареєструвати в ЄРПН розрахунок коригування кількісних та вартісних показників №28 від 23.07.2021 року до податкової накладної №1 від 02.09.2020 року, суд зазначає наступне.

Згідно з пунктами 19, 20 Порядку №1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій:

прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування;

набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення);

неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Враховуючи встановлені під час розгляду справи обставини та наведені норми права, беручи до уваги те, що спірне рішення про відмову у реєстрації розрахунку коригування визнане протиправним та таким що підлягає скасуванню, з метою повного та всебічного захисту прав позивача, слід зобов`язати Державну податкову службу України, зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунок коригування кількісних та вартісних показників №28 від 23.07.2021 року до податкової накладної №1 від 02.09.2020 року.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставах, в межах та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.

Суд звертає увагу відповідача, що відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, особливістю адміністративного судочинства є те, що обов`язок доказування в спорі покладається на відповідача орган публічної влади, який повинен надати суду всі матеріали, які свідчать про його правомірні дії.

Зазначене узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини. Так, у п. 110 рішення від 23.07.2002 р. у справі Компанія Вестберґа таксі Актіеболаґ та Вуліч проти Швеції Суд визначив, що …адміністративні суди, які розглядають скарги заявників стосовно рішень податкового управління, мають повну юрисдикцію у цих справах та повноваження скасувати оскаржені рішення. Справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення податкових штрафів має саме податкове управління.

Відповідно до ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Оцінивши кожен доказ, який є у справі щодо його належності, допустимості, достовірності та їх достатності і взаємного зв`язку у сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.ч.1-3 ст. 242 КАСУ, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Решта доводів та заперечень учасників справи висновків суду по суті позовних вимог не спростовують. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі Серявін та інші проти України від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі РуїсТоріха проти Іспанії від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Щодо розподілу судових витрат, суд зазначає наступне.

За подання даного адміністративного позову з основною вимогою немайнового характеру та похідною від неї вимогою позивачем сплачено суму судового збору у розмірі 4540,00 грн., тоді як розмір судового збору за подання даного адміністративного позову складає 2270,00 грн.

Таким чином сума 2270,00 грн є надміру сплаченою та не підлягає стягненню з відповідача.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, з головного управління ДПС в Одеській області (відокремлений підрозділ) слід стягнути на користь позивача суму судового збору у розмірі 2270,00 грн.

Щодо витрат на професійну правничу допомогу.

Частинами 1, 2 ст.132 КАС України передбачено, що судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Відповідно до ч. 11 ст. 139 КАС України судові витрати третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, стягуються на її користь зі сторони, визначеної відповідно до вимог цієї статті, залежно від того, заперечувала чи підтримувала така особа заявлені позовні вимоги.

Згідно ч.1 ст.143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Частиною 1 ст. 134 КАС України передбачено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

Згідно із п.3 ст. 134 КАС України для цілей розподілу судових витрат:1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Частинами 4, 5 ст. 134 КАС України передбачено, що для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Згідно із ч.ч. 6, 7 ст. 134 КАС України у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

При цьому, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

При вирішенні питання про розподіл судових витрат, суд враховує:

1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи;

2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, у тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес;

3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо;

4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

Зазначене відповідає алгоритму дій викладеному в постанові Великої Палати Верховного Суду від 4 червня 2019 року у справі № 9901/350/18

Положеннями ч.3-5 ст.143 КАС України передбачено, що якщо сторона з поважних причин не може до закінчення судових дебатів у справі подати докази, що підтверджують розмір понесених нею судових витрат, суд за заявою такої сторони, поданою до закінчення судових дебатів у справі, може вирішити питання про судові витрати після ухвалення рішення по суті позовних вимог. Для вирішення питання про судові витрати суд призначає судове засідання, яке проводиться не пізніше п`ятнадцяти днів з дня ухвалення рішення по суті позовних вимог. У випадку, передбаченому частиною третьою цієї статті, суд виносить додаткове рішення в порядку, визначеному статтею 252 цього Кодексу.

Представником позивача на підтвердження понесених позивачем витрат на професійну правничу допомогу надано наступні документи: договір про надання правової допомоги №22/08-2021 від 22.08.2021 року, додаток №1 до договору, акт виконаних робіт за договором від 07.08.2021 року, платіжне доручення №155 від 08.09.2021 року.

Згідно наданого до суду акту акт виконаних робіт за договором від 07.08.2021 року, адвокатом виконано наступні роботи : зустріч, попередня консультація з клієнтом 1000,00 грн; вивчення матеріалів справи, правовий аналіз первинних документів, узгодження правової позиції, обрання належного способу захисту прав, отримання актів перевірки 4000,00 грн; підготовка позовної заяви та подання її до суду 5000,00 грн. Вартість вказаної у даному акті професійної правничої допомоги становить фіксовану суму 10 000 грн. 00 коп.

Суд враховує, що клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката до суду від відповідача не надходило.

В свою чергу, суд зазначає, що вирішуючи питання про визначення розміру витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами, суд має враховувати складність справи, час витрачений адвокатом на виконання робіт, обсяг наданих послуг та ціну позову, чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору.

Витрати на правову допомогу мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат, про що зазначено в постанові Верховного Суду від 23.05.2018 року по справі №61-3416св18.

В постанові від 24.01.2019 року по справі № 910/15944/17 Верховний Суд зауважив, що при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що, зокрема, відзначено у пункті 95 рішення у справі «Баришевський проти України» (Заява № 71660/11), пункті 80 рішення у справі «Двойних проти України» (Заява № 72277/01), пункті 88 рішення у справі «Меріт проти України» (заява № 66561/01), заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим.

Крім того, у пункті 154 рішення Європейського суду з прав людини у справі Lavents v. Latvia (заява 58442/00) зазначено, що згідно зі статтею 41 Конвенції Суд відшкодовує лише ті витрати, які, як вважається, були фактично і обов`язково понесені та мають розумну суму.

З урахуванням зазначеного, суд вважає, що розмір понесених позивачем витрат на правничу допомогу адвоката у розмірі 10000,00 грн. є необґрунтованим та непропорційною до предмета спору та складності справи.

Суд вважає необґрунтованим включенням до складу витрат на правничу допомогу повний розмір гонорару адвоката за юридичне консультування, аналіз судової практики, вивчення нормативних актів, збір документів необхідних для подання заяви для виключення позивача з переліку ризикових платників, оскільки вказані послуги не мали впливу на хід розгляду справи та не відповідає критерію необхідності, а відтак відшкодуванню не підлягає.

Також, суд враховує, що вартість вивчення аналізу зібраних документів, доказів, судової практики, здійснення належного оформлення додатків до позовної заяви та забезпечення подачі позовної заяви до суду є необґрунтовано високою.

Враховуючи категорію справи та те, що подання процесуальних заяв та доказів на підтвердження обставин, якими сторона обґрунтовує свою правову позицію є виявленням добросовісної поведінки такої сторони у справі, суд вважає за можливе присудити на користь позивача понесені витрати на професійну правничу допомогу по цій справі в сумі 4000,00 грн та саме такий розмір витрат на професійну правничу допомогу є обґрунтованим, пропорційним та співмірним.

Керуючись ст. ст. 9, 72-73, 77, 90, 242, 245, 255, 295 КАС України суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «А-ЛАЙН» до Головного управління ДПС в Одеській області, Головного управління ДПС в Одеській області (відокремлений підрозділ), Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС в Одеській області від 29.07.2021 року №2919176/43729717.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунок коригування кількісних та вартісних показників №28 від 23.07.2021 року до податкової накладної №1 від 02.09.2020 року датою її подання.

Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю «А-ЛАЙН» (, 65006, м. Одеса, вул. Болгарська, 51) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС в Одеській області (відокремлений підрозділ) суму сплаченого судового збору у розмірі 2270,00 грн.

Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю «А-ЛАЙН» (, 65006, м. Одеса, вул. Болгарська, 51) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС в Одеській області (відокремлений підрозділ) судові витрати понесені позивачем на правничу допомогу в розмірі 4000,00 грн.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст.255 КАС України.

Відповідно до ст.295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення суду, або розгляд справи проводився в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Позивач: товариство з обмеженою відповідальністю «А-ЛАЙН» (, вул. Болгарська, 51, м. Одеса, 65006);

Відповідач: Головне управління ДПС в Одеській області (код ЄДРПОУ ВП 440069166, 65044, м. Одеса, вул. Семінарська, 5);

Відповідач: Головне управління ДПС в Одеській області (, 65044, м. Одеса, вул. Семінарська, 5);

Відповідач: Державна податкова служба України (, 04053, м. Київ, Шевченківський район, Львівська площа, будинок 8)

Суддя П.П. Марин