Справа № 580/9028/21
Суддя: Алла РУДЕНКО
Дата ухвалення: 2022-02-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 лютого 2022 року справа № 580/9028/21

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд в особі головуючого Руденко А., розглянувши у письмовому провадженні у спрощеному позовному провадженні позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області про визнання протиправними і скасування рішення та зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

До Черкаського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовною заявою до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області, в якій просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення відповідача від 22.07.2021 №50 про перерахунок пенсії позивача у розмірі 60% від середньомісячного заробітку із застосуванням максимального розміру заробітної плати, з якої сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне страхування та максимального розміру пенсії, який не може перевищувати десяти прожиткових мінімумів, установлених для осіб, які втратили працездатність;

- зобов`язати відповідача з 13.12.2019 перерахувати та виплатити позивачу пенсію за вислугу років у розмірі 90% від розміру заробітної плати, що вказана у довідці прокуратури Черкаської області від 18.03.2020 №18/323вих20, без обмеження розміру заробітної плати максимальним розміром, з якої сплачується єдиний соціальний внесок, і без обмеження максимального розміру пенсії, та виплатити різницю між належною до сплати та фактично виплаченою пенсією з 13.12.2019 без обмеження розміру заробітної плати максимальним розміром, з якої сплачується єдиний соціальний внесок, і без обмеження максимального розміру пенсії до моменту здійснення перерахунку.

Обгрунтовуючи позовну заяву позивач зазначив, що відповідно до ст. 501 Закону України «Про прокуратуру» №1789-Х11 від 05.11.1991 йому призначена пенсія по вислузі років у розмірі 90% заробітної плати; на час призначення пенсії стаж на посадах помічника прокурора і прокурора становив 23 роки. 17.03.2014 позивач звільнився з органів прокуратури у зв`язку з виходом на пенсію за вислугу років і його загальний стаж роботи на різних прокурорських посадах в органах прокуратури склав 35 років 8 місяців 28 днів.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 18.03.2021 у справі №580/1721/20 зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області здійснити перерахунок та виплату позивачу пенсії за вислугу років відповідно до ст. 86 Закону України «Про прокуратуру» №1697-V11 на підставі довідки прокуратури Черкаської області від 18.03.2020 №18/323вих20. У задоволенні позовних вимог про перерахунок пенсії щодо відсоткового розміру заробітної плати 90% та без обмеження максимальним розміром відмовлено як таких, що на час звернення позивача з позовом та на час ухвалення судового рішення є передчасними (заявленими на майбутнє).

На виконання рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 18.03.2021 у справі №580/1721/20 відповідач прийняв рішення про перерахунок пенсії у розмірі 60% максимального розміру заробітної плати, з якої сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та обмежив розмір пенсії максимальним розміром десять прожиткових мінімумів, установлених для осіб, які втартили працездатність.

Позивач не погоджується з вказаним рішенням та вважає, що при розрахунку повинна застосовуватись норма щодо розміру відсотків, яка діяла на момент призначення пенсії, тобто виходячи з 90% заробітної плати, що підтверджено постановою Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 02.02.2015 у справі №695/40/15-а. Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 19.07.2021 у справі №752/17381/16-а та Великою Палатою Верховного Суду у зразковій справі у постанові №240/5401/18 від 04.02.2019 і підлягає застосуванню судом першої інстанції відповідно до ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України).

Про незмінність відсоткового розміру вже призначених пенсій вказано у рішеннях Верховного Суду України №21-348а/13, №21-420а/13 від 10.12.2013, №21-2432/15 від 06.10.2015

Щодо обмеження пенсії максимальним розміром, то таке обмеження було передбачено Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо пенсійного забезпечення» від 02.03.2015 №213-V111, яким внесено зміни до ч. 15 ст. 501 Закону №1789-Х11, та абз. 6 ч. 15 ст. 86 Закону України «Про прокуратуру» №1697-V11. Проте пенсія позивачу призначена до прийняття вказаних Законів, тому вони не підлягають застосуванню.

Вказаний висновок сформульований Великою Палатою Верховного Суду у постанові №240/5401/18 від 04.02.2019 і справі №360/1428/17 від 12.11.2019.

Щодо рішення відповідача про проведення перерахунку пенсії з обмеженням розміру заробітної плати максимальним розміром, з якого сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, то Закон України «Про прокуратуру» не містить жодних застережень щодо обмеження виплати пенсії максимальною величиною бази нарахування єдиного внеску і вказаний Закон підлягає застосуванню як спеціальний.

Відповідач надав відзив на позовну заяву, у якому проти позову заперечив. Зазначив, що Черкаським адміністративним судом розглядалась справа про здійснення позивачу перерахунку пенсії з 13.12.2019 на підставі довідки Черкаської обласної прокуратури, і рішенням від 18.03.2021 у справі №580/1721/20 у задоволенні позову відмовлено. З цієї підстави провадження у справі підлягає закриттю.

Згідно з рішенням Конституційного Суду України від 09.02.1999 №1-рп/1999 до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце. Відсоток розрахунку пенсії позивачу визначений згідно із Законом №1697, що діє на дату перерахунку пенсії, і становить 60%.

Обмеження максимального розміру пенсії передбачені Законом №3668-V1, який поширює свою дію на всю територію України і розповсюджується на всіх осіб, які отримують пенсію за законодавством України.

З вказаних підстав у задоволенні позову просив відмовити.

Позивач надав відповідь на відзив, у якому вказав, що підстави для закриття провадження у справі відсутні, оскільки рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 18.03.2021 №580/1721/20 визначено, що спір щодо відсоткового розміру пенсії та її обмеження десятикратним розміром прожиткового мінімуму для непрацездатних громадян відсутній, тому вказані позовні вимоги заявлені на майбутнє. Отже предмет спору у справі, що розглядається. відмінний від предмету спору у справі №580/1721/20.

Ухвалою судді від 08.11.2021 відкрито позовне провадження у справі, вирішено розглядати справу без виклику учасників справи.

Ухвалою суду від 07.12.2021 провадження у справі зупинено.

Ухвалою суду від 17.02.2022 провадження у справі поновлено.

Вивчивши доводи позивача та відповідача, викладені у заявах по суті, дослідивши письмові докази, наявні в матеріалах справи, суд встановив такі фактичні обставини.

Позивач ОСОБА_1 перебуває на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Черкаській області та отримує пенсію за вислугу років, призначену відповідно до статті 501 Закону України «Про прокуратуру» №1789-Х11 з 31.05.2002.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 18.03.2021 у справі №580/1721/20 зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області здійснити перерахунок та виплату позивачу пенсії за вислугу років відповідно до ст. 86 Закону України «Про прокуратуру» №1697-V11 на підставі довідки прокуратури Черкаської області від 18.03.2020 №18/323вих20.

Згідно з листом Головного управління Пенсійного фонду України від 06.08.2021 №5505-5700/к-03/8-2300/21 та перерахунку пенсії на виконання рішення суду відповідач здійснив перерахунок пенсії позивача з 13.12.2019 відповідно до ст. 86 Закону №1697-V11 у розмірі 60% середнього заробітку, з якого сплачений єдиний внесок на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, у сумі 42100,00 грн, сума пенсії після перерахунку склала 25260,00 грн.

Відповідач обмежив суму перерахованої пенсії максимальним розміром, що становить десять прожиткових мінімумів для непрацездатних осіб: із 13.12.2019 16380 грн (1638 грн прожитковий мінімум для непрацездатних осіб з 01.12.2019); із 01.07.2020 17120 грн (1712 грн прожитковий мінімум для непрацездатних осіб з 01.07.2020); із 01.12.2020 17690 грн (1769 грн прожитковий мінімум для непрацездатних осіб з 01.12.2020).

Не погоджуючись з проведеним перерахунком пенсії та обмеженням її розміру позивач звернувся до суду з позовом.

Надаючи правову оцінку обставинам справи у взаємозв`язку з нормами законодавства, що регулюють спірні правовідносини, суд зазначає наступне.

Спірними у цій справі є питання щодо розміру відсотку, який підлягає застосуванню при перерахунку пенсії, призначеної працівнику прокуратури відповідно до Закону № 1789-XII, розмір заробітної плати, з якої здійснюється перерахунок, та застосування при перерахунку такої пенсії обмеження десятьма прожитковими мінімумами, установленими для осіб, які втратили працездатність.

Статтею 501 Закону № 1789-ХІІ у редакції, чинній до 01.10.2011, передбачалося, що прокурори і слідчі зі стажем роботи не менше 20 років, у тому числі зі стажем роботи на посадах прокурорів і слідчих прокуратури не менше 10 років, мають право на пенсійне забезпечення за вислугу років незалежно від віку. Пенсія призначається в розмірі 80 відсотків від суми їхньої місячної (чинної) заробітної плати, до котрої включаються всі види оплати праці, на які нараховуються страхові внески, одержуваної перед місяцем звернення за призначенням пенсії. За кожен повний рік роботи понад 10 років на цих посадах пенсія збільшується на 2 відсотки, але не більше 90 відсотків від суми місячного (чинного) заробітку.

Законом України від 08.07.2011 №3668-VI «Про заходи щодо законодавчого забезпечення реформування пенсійної системи» у статтю 50-1 Закону №1789-ХІІ внесено зміни, відповідно до яких пенсія призначається в розмірі 80 відсотків від суми їхньої місячної (чинної) заробітної плати, до якої включаються всі види оплати праці, з якої було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а до 1 січня 2011 року - страхові внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, одержуваної перед місяцем звернення за призначенням пенсії.

Законом України від 27.03.2014 №1166-VII «Про запобігання фінансової катастрофи та створення передумов для економічного зростання в Україні» у статті 50-1 Закону № 1789-ХІІ у частинах другій і п`ятій цифри « 80» замінено цифрами « 70».

Законом України від 28.12.2014 №76-VIII «Про внесення змін та визнання такими, що втратили чинність, деяких законодавчих актів України» у статті 50-1 Закону № 1789-ХІІ у частинах другій та п`ятій цифри « 70» замінено цифрами « 60».

За правилами частини вісімнадцятої цієї статті (у редакції, чинній до 01.01.2015) призначені працівникам прокуратури пенсії перераховуються у зв`язку з підвищенням заробітної плати відповідних категорій прокурорсько-слідчих працівників. Перерахунок призначених пенсій провадиться з першого числа місяця, що йде за місяцем, у якому настали обставини, що тягнуть за собою зміну розміру пенсії. Якщо при цьому пенсіонер набув права на підвищення пенсії, різницю в пенсії за минулий час може бути виплачено йому не більш як за 12 місяців. Перерахунок пенсій провадиться з урахуванням фактично отримуваних працівником виплат і умов оплати праці, що існували на день його звільнення з роботи. З 01.01.2015 умови та порядок перерахунку призначених пенсій працівникам прокуратури визначалися Кабінетом Міністрів України.

Водночас 15.07.2015 набрав чинності Закон №1697-VII, відповідно до Розділу ХІІ Прикінцевих положень якого визнано таким, що втратив чинність із набранням чинності цим Законом, зокрема, Закон №1789-XII, крім, частин третьої, четвертої, шостої та одинадцятої статті 50-1, що втратили чинність з 15.12.2015.

З набранням чинності Законом №1697-VII пенсійне забезпечення працівників прокуратури регулюється положеннями статті 86, за правилами частин першої, другої якої прокурори мають право на пенсійне забезпечення за вислугу років. Пенсія призначається в розмірі 60 відсотків від суми їхньої місячної (чинної) заробітної плати, до якої включаються всі види оплати праці, з якої було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а до 1 січня 2011 року - страхові внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, одержуваної перед місяцем звернення за призначенням пенсії.

Згідно з частиною двадцятою цієї статті призначені працівникам прокуратури пенсії перераховуються у зв`язку з підвищенням заробітної плати прокурорським працівникам на рівні умов та складових заробітної плати відповідних категорій працівників, які проходять службу в органах і установах прокуратури на момент виникнення права на перерахунок. Перерахунок призначених пенсій проводиться з першого числа місяця, наступного за місяцем, в якому настали обставини, що тягнуть за собою зміну розміру пенсії. Якщо при цьому пенсіонер набув право на підвищення пенсії, різницю в пенсії за минулий час може бути виплачено йому не більш як за 12 місяців. Пенсія працюючим пенсіонерам перераховується також у зв`язку з призначенням на вищу посаду, збільшенням вислуги років, присвоєнням почесного звання або наукового ступеня та збільшенням розміру складових його заробітної плати в порядку, передбаченому частинами другою, третьою та четвертою цієї статті, при звільненні з роботи або за кожні два відпрацьовані роки.

Відповідно до частини першої статті 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії у часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

За загальним правилом норма права діє щодо відносин, які виникли після набрання чинності цією нормою. Тобто до правовідносин застосовується той закон, під час дії якого вони настали.

Позицію щодо незворотності дії в часі законів та інших нормативно-правових актів висловлював Конституційний Суд України. Так, згідно з висновками щодо тлумачення змісту статті 58 Конституції України, викладеними у рішеннях Конституційного Суду України від 13.05.1997 № 1-зп, від 09.02.1999 № 1-рп/99, від 05.04.2001 № 3-рп/2001, від 13.03.2012 № 6-рп/2012, закони та інші нормативно-правові акти поширюють свою дію тільки на ті відносини, які виникли після набуття законами чи іншими нормативно-правовими актами чинності; дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється із втратою ним чинності, тобто до певного юридичного факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце; дія закону та іншого нормативно-правового акта не може поширюватися на правовідносини, які виникли і закінчилися до набрання чинності цим законом або іншим нормативно-правовим актом.

Ураховуючи наведене, до правовідносин щодо визначення відсоткового значення розміру пенсії, право на перерахунок якої виникло після набрання чинності Законом №1697-VII, повинні застосовуватись виключно норми цього Закону, оскільки застережень щодо застосування норми, що визначала розмір місячного заробітку у відсотках, яка діяла на момент призначення пенсії, Закон № 1697-VII не містить та не встановлює окремого порядку обчислення відсоткового розміру під час перерахунку раніше призначеної пенсії з урахуванням норми Закону №1789-XII, що визначала розмір місячного заробітку у відсотках та яка діяла на момент призначення пенсії, тобто одночасного застосування норм, які передбачені різними законами.

Такий правовий висновок узгоджується з покладеним в основу Закону №1697-VII принципом єдності системи прокуратури України, що забезпечується, зокрема єдиним статусом прокурорів, який передбачає однакове матеріальне та соціально-побутове забезпечення, зокрема пенсійне забезпечення прокурорів.

Ураховуючи наведене, розмір відсотків, який враховується під час перерахунку пенсії має бути співмірним із тим, який застосовується під час призначення пенсії працівникам прокуратури. Встановлення різних підходів до порядку обчислення відсоткового розміру під час перерахунку пенсії після набуття чинності Законом №1697-VII порушує справедливий баланс між інтересами працівників прокуратури, яким пенсія призначається відповідно до цього Закону та тими, яким вона була призначена відповідно до Закону №1789-XII, ставить у нерівне становище працівників прокуратури, які отримали право на пенсію відповідно до Закону №1697-VII.

У рішенні Конституційного Суду України від 22.05.2018 N 5-р/2018 зазначено, що положення частини першої статті 22 Конституції України необхідно розуміти так, що при ухваленні нових законів або внесенні змін до чинних законів не допускається звуження змісту та обсягу існуючих конституційних прав і свобод людини, якщо таке звуження призводить до порушення їх сутності.

Суд зауважує, що виходячи з правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 21.12.2021 у справі №580/5962/20, Верховний Суд відступив від висновку, викладеного, у постанові Верховного Суду від 10.09.2021 у справі №580/5238/20 у подібних правовідносинах, та сформував правовий висновок, відповідно до якого до правовідносин щодо визначення відсоткового значення розміру пенсії, право на перерахунок якої виникло після набрання чинності Законом №1697-VII, повинні застосовуватись виключно норми цього Закону, зокрема частини другої статті 86, якими встановлено, що пенсія призначається в розмірі 60 відсотків від суми місячної (чинної) заробітної плати працівників прокуратури, а не норма, що визначає розмір місячного (чинного) заробітку у відсотках, яка діяла на момент призначення пенсії.

На час звернення позивача із заявою про перерахунок пенсії стаття 50-1 Закону №1789-ХІІ відповідно до пункту 3 Прикінцевих положень Закону №1697-VII у частині перерахунку пенсії втратила чинність.

З огляду на наведене, на спірні правовідносини поширюються положення частини другої статті 86 Закону №1697-VII, у силу вимог яких пенсія працівникам прокуратури призначається (перераховується) в розмірі 60 відсотків від суми місячної (чинної) заробітної плати, до якої включаються всі види оплати праці, з якої було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а до 1 січня 2011 року - страхові внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, одержуваної перед місяцем звернення за призначенням пенсії.

Отже, позовні вимоги позивача у частині здійснення перерахунку пенсії у розмірі 90 відсотків від суми місячної заробітної плати та із заробітної плати без обмеження розміром, з якого був сплачений єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, є необґрунтованими та задоволенню не підлягають.

Щодо перерахунку пенсії із застосуванням обмеження десятикратним розміром прожиткового мінімуму для непрацездатних громадян суд зазначає таке.

За змістом статті 2 Закону № 3668-VI (який набрав чинності 1 жовтня 2011 року) максимальний розмір пенсії або щомісячного довічного грошового утримання (з урахуванням надбавок, підвищень, додаткової пенсії, цільової грошової допомоги, пенсії за особливі заслуги перед Україною, індексації та інших доплат до пенсії, встановлених законодавством, крім доплати до надбавок окремим категоріям осіб, які мають особливі заслуги перед Батьківщиною), призначених (перерахованих) відповідно до Закону України «Про прокуратуру», не може перевищувати десяти прожиткових мінімумів, установлених для осіб, які втратили працездатність.

Цим Законом було внесено зміни до статті 50-1 Закону № 1789-ХІІ, положення частини п`ятнадцятої якої викладено в аналогічній редакції.

При цьому абзацом першим пункту 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №3668-VI встановлено, що обмеження пенсії (щомісячного довічного грошового утримання) максимальним розміром, встановленим цим Законом, не поширюється на пенсіонерів, яким пенсія (щомісячне довічне грошове утримання) призначена до набрання чинності цим Законом.

Абзацом другим цього пункту визначено, що пенсіонерам, яким пенсія (щомісячне довічне грошове утримання) призначена до набрання чинності цим Законом і в яких розмір пенсії (щомісячного довічного грошового утримання) перевищує максимальний розмір пенсії (щомісячного довічного грошового утримання), встановлений цим Законом, виплата пенсії здійснюється без індексації, без застосування положень частин другої та третьої статті 42 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» та проведення інших перерахунків, передбачених законодавством, до того часу, коли розмір пенсії (щомісячного довічного грошового утримання) відповідатиме максимальному розміру пенсії (щомісячного довічного грошового утримання), установленому цим Законом.

Положення пункту 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №3668-VI спрямовані на врегулювання питань, які виникли у зв`язку із застосуванням Закону №3668-VI стосовно осіб, у яких розмір пенсії на момент набрання чинності цим Законом перевищував максимальний розмір, а саме: надання права на отримання пенсії у розмірі, який перевищує максимальний, без можливості її перерахунку до моменту, коли такий розмір відповідатиме максимальному розміру пенсії. Водночас з моменту, коли особа набуде право на перерахунок, на розмір її пенсії будуть поширюватися загальні правила щодо обмежень.

Закон №1789-ХІІ втратив чинність (крім окремих положень, які не стосуються спірних правовідносин) у зв`язку з набранням чинності Законом №1697-VII, за правилами абзацу шостого частини п`ятнадцятої статті 86 якого максимальний розмір пенсії (з урахуванням надбавок, підвищень, додаткової пенсії, цільової грошової допомоги, пенсії за особливі заслуги перед Україною, індексації та інших доплат до пенсії, встановлених законодавством, крім доплати до надбавок окремим категоріям осіб, які мають особливі заслуги перед Батьківщиною) не може перевищувати десяти прожиткових мінімумів, установлених для осіб, які втратили працездатність.

Ураховуючи наведене, з моменту набрання чинності Законом №1697-VII питання призначення та перерахунку пенсій працівникам прокуратури врегульовувалися нормами цього Закону, зокрема статтею 86, частиною п`ятнадцятою якої були встановлені обмеження пенсії максимальним розміром.

Верховний Суд у постанові від 21.12.2021 у справі №580/5962/20 відступив від висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 04.03.2021 у справі № 589/3997/16-а у подібних правовідносинах та сформував правовий висновок, відповідно до якого пункт 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №3668-VI не скасовує обмеження максимального розміру пенсії, призначеної працівнику прокуратури до набрання чинності цим Законом, а встановлює особливе регулювання щодо застосування такого обмеження до осіб, яким пенсія призначена до набрання чинності Законом №3668-VI, і в яких розмір пенсії на момент набрання чинності цим Законом перевищував максимальний розмір. Зокрема, шляхом надання права на отримання пенсії у розмірі, який перевищує максимальний, без можливості її перерахунку до моменту, коли такий розмір відповідатиме максимальному розміру пенсії. Водночас з моменту відповідності розміру пенсії максимальному розміру пенсії, - поширення на її розмір загальних правил щодо обмежень, установлених статтею 501 Закону №1789-ХІІ, а з 14.10.2014 - абзацом шостим частини п`ятнадцятої статті 86 Закону №1697-VII.

Як вбачається з обставин справи, що розглядається, внаслідок перерахунку пенсії позивача її розмір перевищив максимальний розмір, з огляду на що на спірні правовідносини поширюються положення абзацу шостого частини п`ятнадцятої статті 86 Закону №1697-VII, які встановлюють обмеження пенсії десятьма прожитковими мінімумами, установленими для осіб, які втратили працездатність.

Отже, позовна вимога щодо здійснення перерахунку пенсії без обмеження її максимальним розміром є необгрунтованою і задоволенню не підлягає.

Також суд зазначає, що відповідно до правової позиції Конституційного Суду України, викладеної у рішенні від 26.12.2011 N20-рп/2011, передбачені законами соціально-економічні права не є абсолютними. Механізм реалізації цих прав може бути змінений державою, зокрема, через неможливість їх фінансового забезпечення шляхом пропорційного перерозподілу коштів з метою збереження балансу інтересів усього суспільства. Розміри соціальних виплат залежать від соціально-економічних можливостей держави.

Окрім того, аналіз практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) свідчить про те, що, неодноразово висловлюючи правову позицію щодо можливості обмеження розміру соціальних виплат, ЄСПЛ, не заперечуючи право держав зменшувати такий розмір, не сформулював правової позиції щодо достатнього розміру таких соціальних виплат, підкреслюючи водночас необхідність забезпечення прозорості, недискримінаційного характеру відповідних змін, не покладення надмірного тягаря на заявників внаслідок такого втручання держави. Така практика свідчить про достатньо широке «поле» для розсуду, яке ЄСПЛ залишає державам у питаннях соціального забезпечення.

Наведене свідчить про те, що ЄСПЛ визнає можливість того, що виплати соціального страхування можуть бути зменшені або припинені, однак, розглядаючи питання відповідності таких дій, у кожній конкретній справі ураховує всі відповідні обставини справи і з`ясовує: чи було законним таке втручання, чи переслідувало легітимну мету таке втручання та чи не поклало таке втручання надмірний тягар на особу, якої це стосується.

За аналогічних обставин ЄСПЛ не констатує порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції (справа Valkov and Others v. Bulgaria (заява № 2033/04); справа Khoniakina v. Georgia (заява № 17767/08)).

Хоча виплати соціального страхування є «майном» у розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, однак обмеження максимальним розміром пенсій працівникам прокуратури не може вважатися порушенням їх права володіння цим майном, оскільки такі здійснені державою шляхом введення нових законодавчих положень з метою регулювання політики соціального забезпечення. Встановлені обмеження не є непропорційними та не призводять до порушення сутності пенсійних прав.

Суд вважає необгрунтованим посилання позивача на ту обставину, що рішенням Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 02.02.2015 у справі №695/40/15-а встановлено право позивача на перерахунок пенсії у розмірі 90% заробітної плати, оскільки після виконання вказаного судового рішення змінилось правове регулювання спірних відносин, і яке підлягає застосуванню на час здійснення перерахунку пенсії позивача.

Вказаний висновок зазначений у постановах Верховного Суду №522/5744/17 від 30.05.2018, №813/6090/15 від 30.07.2019 , №26/10616/16 від 06.08.2020.

Щодо наявності підстав для закриття провадження у справі, то згідно п. 4 ч. 1 ст. 238 КАС України суд закриває провадження у справі якщо є такі, що набрали законної сили, постанова чи ухвала суду про закриття провадження у справі між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав.

У мотивувальній частині рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 18.03.2021 №580/1721/20 зазначено, що спір щодо розміру відсотків та щодо обмеження розміру пенсії максимальним розміром на час розгляду справи відсутній, оскільки перерахунок пенсії не зроблений; вимога заявлена на майбутнє.

Вказане свідчить, що спір щодо відсоткового розміру пенсії та її обмеження десятикратним розміром прожиткового мінімуму для непрацездатних громадян судом не вирішувався, тому підстави для закриття провадження у справі, що розглядається, відсутні.

За таких обставин, а також ураховуючи останню правову позицію Верховного Суду, відповідно до вимог Кодексу адміністративного судочинства України, позовні вимоги є безпідставними і задоволенню не підлягають.

Керуючись ст. 5, 9, 241-246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

вирішив:

У задоволенні позову ОСОБА_1 відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо її не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційного суду за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга може бути подана безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня підписання судового рішення.

Головуючий Алла РУДЕНКО