Справа № 640/2003/20
Суддя: Чудак О.М.
Дата ухвалення: 2022-01-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

24 січня 2022 року м. Київ № 640/2003/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Чудак О.М., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення та виклику учасників справи питання про заміну відповідача правонаступником та клопотання представника відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження в адміністративній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Толока М" до Головного управління Державної податкової служби у місті Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

установив:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Толока М" звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовною заявою до Головного управління Державної податкової служби у місті Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 25.07.2019 №2 та №2.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 11.02.2020 позовну заяву Товариства прийнято до розгляду та у справі відкрито провадження. Вирішено здійснювати розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення та виклику учасників справи.

Судом встановлено, що відповідно до постанови Кабінету Міністрів України "Деякі питання територіальних органів Державної податкової служби" від 30.09.2020 №893 постановлено ліквідувати як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної податкової служби за переліком згідно з додатком, зокрема, Головне управління ДПС у м. Києві.

Пунктом 2 цього Положення встановлено, що територіальні органи Державної податкової служби, які ліквідуються відповідно до пункту 1 цієї постанови, продовжують здійснювати свої повноваження та функції до утворення Державною податковою службою територіальних органів згідно з абзацом четвертим пункту 3 цієї постанови та прийняття рішення про можливість забезпечення здійснення такими органами повноважень та функцій територіальних органів, що ліквідуються. Таке рішення приймається Державною податковою службою після здійснення заходів, пов`язаних із внесенням до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань даних про територіальні органи Державної податкової служби, що будуть утворені згідно з абзацом четвертим пункту 3 цієї постанови, як відокремлені підрозділи юридичної особи публічного права, затвердженням положень про них, структур, штатних розписів, кошторисів та заповненням 30 відсотків вакансій.

Права та обов`язки територіальних органів Державної податкової служби, що ліквідуються відповідно до пункту 1 цієї постанови, переходять Державній податковій службі та її територіальним органам у межах, визначених положеннями про Державну податкову службу та її територіальні органи.

Згідно із пунктом 7 Положення про Державну податкову службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.03.2019 №227, ДПС здійснює повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку її територіальні органи. ДПС та її територіальні органи є контролюючими органами (податковими органами, органами стягнення).

Відповідно до пункту 1 Положення про Головне управління ДПС у місті Києві, затвердженого наказом Державної податкової служби України від 12.11.2020 №643, Головне управління ДПС у м. Києві є територіальним органом, утвореним на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України.

ГУ ДПС забезпечує реалізацію повноважень ДПС на території міста Києва.

ГУ ДПС є правонаступником майна, прав та обов`язків Головного управління ДПС у місті Києві ().

Згідно із пунктом 15 зазначеного Положення ГУ ДПС утворюється без статусу юридичної особи та є органом державної влади, має окремий баланс, рахунки в органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів, печатку та бланк зі своїм найменуванням та із зображенням Державного Герба України, є розпорядником бюджетних коштів.

Відповідно до частини першою статті 52 Кодексу адміністративного судочинства України у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії судового процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником. Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.

Окрім того, представником відповідача подано відзив на позовну заяву, в прохальній частині якого заявлено клопотання про здійснення розгляду даної справи за правилами загального позовного провадження та виклик свідків ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , оскільки такі заходи є необхідними для підтвердження або спростування ведення господарської діяльності контрагентів позивача.

Позивач подав заперечення на вказане клопотання в якому зауважив, що матеріали справи містять достатньо доказів для ухвалення судового рішення у даній справі, пояснення ОСОБА_1 та ОСОБА_2 вже відображені у відповідних протоколах на які посилається відповідач. До того ж, за даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Біц Дмитро Веніамінович є керівником ТОВ «ЖИТЛОБУДМОНТАЖ» (попередня назва ТОВ «Будівельна компанія «Альтор») з 29.12.2016, тобто після завершення господарських операцій ТОВ "Толока М" та ТОВ «Будівельна компанія «Альтор». Позивач вважає, що заявлення відповідачем вказаного клопотання є зловживанням процесуальними правами і спрямоване на затягування розгляду справи.

Згідно з частиною першою статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

При цьому, відповідно до частини першої статті 91 КАС України показаннями свідка є повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи.

Встановлено, що оскаржувані податкові повідомлення-рішення від 25.07.2019 №2 та №2 прийняті на підставі висновків відповідача про нереальність господарських операцій між ТОВ "Толока М" та ТОВ «ЖИТЛОБУДМОНТАЖ» у липні 2016 року.

Вказані висновки відповідач обґрунтовує, зокрема, тим, що керівники ТОВ «ЖИТЛОБУДМОНТАЖ» ОСОБА_2 та ОСОБА_1 надали пояснення про непричетність до діяльності ТОВ «ЖИТЛОБУДМОНТАЖ». У зв`язку із цим, відповідач просить викликати вказаних осіб як свідків з метою з`ясування обставин виконання спірних договірних відносин та підтвердження або спростування факту ведення господарської діяльності від імені директора ТОВ «ЖИТЛОБУДМОНТАЖ».

Разом з цим, згідно отриманого судом витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань директором ТОВ «ЖИТЛОБУДМОНТАЖ» (попередня назва ТОВ «Будівельна компанія «Альтор») з 25.02.2016 та станом на 31.07.2016 була ОСОБА_2 .

Тобто, у період здійснення операцій з ТОВ "Толока М" директором ТОВ «ЖИТЛОБУДМОНТАЖ» (попередня назва ТОВ «Будівельна компанія «Альтор») була лише ОСОБА_2 , а ОСОБА_1 став директором після завершення господарських операцій ТОВ "Толока М" та ТОВ «Будівельна компанія «Альтор».

Враховуючи заявлений предмет та підстави позову, суд вважає, що з метою повного та всебічного встановлення обставин справи, наявні підстави для виклику як свідка ОСОБА_2 .

Розглядаючи клопотання відповідача про здійснення розгляду даної справи за правилами загального позовного провадження суд зазначає, що відповідно до частин першої-другої статті 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Згідно з пунктом 10 частини шостої статті 12 КАС України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Водночас, частиною третьою статті 12 КАС України передбачено, що загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Згідно з частинами другою, третьою статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті, зміст якої відповідає змісту частини четвертої статті 12 КАС України.

При вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Окрім того, відповідно до пункту 3 частини шостої статті 12 КАС України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи щодо оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг.

Згідно з частиною шостою статті 262 КАС України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Враховуючи предмет спору, надані докази та наведені суб`єктами владних повноважень підстави заперечень, суд дійшов висновку, що справа є незначної складності, тому для повного та всебічного встановлення обставин справи відсутня необхідність розгляду даної справи за правилами загального позовного провадження.

Водночас, наявні підстави для призначення судового засідання для забезпечення допиту вказаного свідка.

На підставі викладеного, керуючись статтями 52, 72, 92, 248, 256 КАС України,

ухвалив:

Замінити відповідача у справі, а саме, Головне управління Державної податкової служби у місті Києві, його правонаступником - Головним управлінням Державної податкової служби у місті Києві (код ЄДРПОУ ВП 44116011).

Клопотання відповідача задовольнити частково.

Призначити у даній справі засідання, яке відбудеться 24.02.2022 о 11:00 год. в приміщенні Окружного адміністративного суду міста Києва, який знаходиться за адресою: м. Київ, вул. П. Болбочана, 8, корп. 1, блок А, зал №2.

Викликати в судове засідання свідка - директора за перевіряємий період ТОВ «ЖИТЛОБУДМОНТАЖ» (попередня назва ТОВ «Будівельна компанія «Альтор») (код 39710362) ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання АДРЕСА_1 ).

Попередити свідка, що за завідомо неправдиве показання свідка, надане суду, передбачена відповідальність частиною першою статті 384 Кримінального кодексу України у вигляді виправних робіт на строк до двох років або арешту на строк до шести місяців, або обмеження волі на строк до двох років.

Попередити свідка, що за відмову свідка від давання показань без поважних причин у суді, передбачена відповідальність частиною першою статті 385 Кримінального кодексу України у вигляді штрафу від п`ятдесяти до трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або арешту на строк до шести місяців. При цьому, не підлягає кримінальній відповідальності особа за відмову давати показання в суді щодо себе, а також членів її сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначається законом.

Ухвала набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 256 Кодексу адміністративного судочинства України та в частині заміни відповідача правонаступником може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 292-297 Кодексу адміністративного судочинства України. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Чудак