Справа № 420/22961/21
Суддя: Бутенко А.В.
Дата ухвалення: 2022-02-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 лютого 2022 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі судді Бутенка А.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ЛІДЕР-СЕРВІС» (65025, м. Одеса, вул. 21 км Старокиївської дороги, прим. 424) до Головного управління ДПС в Одеській області (65044, м. Одеса, вул. Семінарська, 5), ДПС України (04119, м. Київ, вул. Львівська площа, 8) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

Стислий зміст позовних вимог.

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов позов товариства з обмеженою відповідальністю «ЛІДЕР-СЕРВІС» до Головного управління ДПС в Одеській області, ДПС України, в якому позивач просить суд:

- Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Державної податкової служби України з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про врахування/неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість від 17.09.2021 за№ 3127646/34379917;

- Зобов`язати Державну податкову службу України та Головне управління ДПС у Одеській області врахувати таблицю даних платника податку, подану ТОВ «ЛІДЕР-СЕРВІС» від 16.09.2021 за № , датою її подання до податкового органу - 16.09.2021 р.

Виклад позиції позивача та заперечень відповідача.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що позивачем направлена Таблиця даних до погодження з комісією та додано до неї пояснення в формі бухгалтерської довідки: зазначено вид діяльності, основні постачальники з посиланням на укладені договори, орендовані та власні приміщення, посилання на податкову та іншу звітність та додано значний пакет сканованих документів, що фактично підтверджують основні напрямки господарської діяльності товариства.

За результатами розгляду таблиці даних платника податку за № 3127646/34379917 прийнято рішення про не врахування таблиці даних платника ПДВ, врахованої згідно з рішенням комісії від 16.09.2021 р. За № 3122572/34379917.

05.01.2022 року від представника Головного управління ДПС в Одеській області та ДПС України надійшов відзив на позовну заяву, в обґрунтування якого зазначено, що на виконання п. 12 Порядку № 1165 позивачем 16.09.2021 року направлено до контролюючого органу таблицю даних. Відповідно до рішення від 16.09.2021 року № 3122572/34379917 дану таблицю враховано.

Так, комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної /розрахунку коригування в ЄРПН ДПС України було прийнято рішення від 17.09.2021 року № 3127646/34379917 про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість в зв`язку із наявністю в контролюючих органах податкової інформації, що свідчить про здійснення платником податку ризикових операцій.

Заяви чи клопотання від сторін не надходили.

Процесуальні дії вчинені судом.

Ухвалою суду від 03.12.2021 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін на підставі ст.262 КАС України.

Обставини справи.

Керівником ТОВ ЛІДЕР- СЕРВІС (далі - Позивач) було складено електронний документ «Таблиця даних платника податку на додану вартість» (далі «Таблиця даних») та направлено через програму електронного сервісу «M.E.Dос» на реєстрацію.

Таблиця даних була встановленої форми з кодами УКТ ЗЕД товарів для придбання і постачання (вироблення), видами економічної діяльності Позивача, що внесені до згідно Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань: 49.41 - Вантажний автомобільний транспорт; 52.29 - Інша допоміжна діяльність у сфері транспорту.

В Таблиці даних визначені наступні коди УКТЗЕД/Державного класифікатора продукції послу- відносно продукції та послуг, які отримуються позивачем від постачальників:

- нафта та нафтопродукти, одержані з бітумінозних порід (мінералів), крім сирих із вмістом сірки не більш як 0,001 мас. %;

95.11.10-00.00 - Ремонтування комп`ютерів і периферійного устаткування;

- Шини та покришки пневматичні гумові нові: для автобусів і вантажних автомобілів з індексом навантаження більш як 121;

49.41 - Вантажний автомобільний транспорт;

63.11 - Оброблення даних, розміщення інформації на веб-вузлах і пов`язана з ними діяльність;

77.39 - Надання в оренду інших машин, устатковання та товарів, н.в.і.у.;

46.12.11 - Діяльність посередників у торгівлі паливом, рудами, металами та промисловими хімічними речовинами;

- Замазки для скла, садові замазки, цементи смоляні, замазки (для ущільнення) та інші мастики;

52.29 - Інша допоміжна діяльність у сфері транспорту.

Разом із Таблицею даних ТОВ «Лідер-Сервіс» були надані пояснення, у яких викладена інформація стосовно видів діяльності, основних засобів, виробничих приміщень, персоналу, якими забезпечується господарська діяльність підприємства із посиланням на фінансову та податкову звітність.

Направлення Позивачем та отримання Відповідачам Таблиці даних підтверджується квитанцією №2, а 16.09.2021 року документ зареєстровано в ГУ ДПС в Одеській області за вхідним номером № .

Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної /розрахунку коригування в ЄРПН ДПС України за результатами розгляду таблиці даних платника податку за № 3127646/34379917 прийнято рішення про не врахування таблиці даних платника ПДВ, врахованої згідно з рішенням комісії від 16.09.2021 р. За № 3122572/34379917.

Джерела права й акти їх застосування.

Відповідно до ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні правовідносини врегульовано нормами Податкового кодексу України та Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165.

Відповідно до пункту 61.1 статті 61 Податкового кодексу України (далі - ПК) податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно п. 62.1 ст. 62 ПК України, податковий контроль здійснюється шляхом: ведення обліку платників податків; інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів; перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин; моніторингу контрольованих операцій та опитування посадових, уповноважених осіб та/або працівників платника податків відповідно до статі 39 цього Кодексу.

Відповідно до п.2 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 р. № 1165 (далі - Порядок № 1165) таблиця даних платника податку - зведена інформація, що подається платником податку до контролюючого органу, щодо кодів видів економічної діяльності платника податку згідно з Класифікатором видів економічної діяльності, кодів товарів згідно з УКТЗЕД та/або кодів послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, що постачаються та/або придбаваються (отримуються) платником податку, ввозяться на митну територію України.

Згідно із п. 12-14 Порядку № 1165 платник податку має право подати до ДПС таблицю даних платника податку за встановленою формою.

У таблиці даних платника податку зазначаються: види економічної діяльності відповідно до КВЕД; коди товарів згідно з УКТЗЕД, що постачаються та/або придбаваються (отримуються) платником податку, ввозяться на митну територію України; коди послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, що постачаються та/або придбаваються (отримуються) платником податку, ввозяться на митну територію України.

Таблиця даних платника податку подається з поясненням, в якому зазначається вид діяльності, з посиланням на податкову та іншу звітність платника податку.

Згідно п. 19 Порядку № 1165, у разі коли до контролюючого органу надійшла податкова інформація, що свідчить про надання платником податку недостовірної інформації, в таблиці даних платника податку, яка врахована, зокрема в автоматичному режимі, комісії контролюючих органів мають право прийняти рішення про неврахування таблиці даних платника податку, яке надсилається платнику податку в порядку, визначеному статтею 42 Кодексу (додаток 7).

Пунктом 23 Порядку № 1165 визначено, що таблиця даних платника податку подається платником податку в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України Про електронні довірчі послуга, Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Відповідно до п. 25 Порядку № 1165, Комісія центрального рівня приймає рішення про неврахування таблиці даних платника податку, розглядає скарги на рішення комісій регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.

Висновки суду.

Як вбачається з матеріалів справи, представник Відповідачів у відзиві зазначає, що Згідно результату податкового аналізу/наявної податкової інформації встановлено, що позивач придбавав транспортні послуга по перевезенню контейнерів від контрагента постачальника ТОВ «Авто-Галактік», код ЄДРПОУ 4028875 на суму ПДВ 133,7 тис. грн.., який має ознаки «вигодоформуючого суб`єкту».

Відповідно до п. 1.3. Рекомендованого порядку взаємодії підрозділів ДФС при комплексному відпрацюванні податкових ризиків з податку на додану вартість, затвердженого Наказом Державної фіскальної служби України від 28 липня 2015 року № 543 ВИГОДОФОРМУЮЧИИ СУБ`ЄКТ ("ПОДАТКОВА ЯМА") - платник податку на додану вартість, який не відображає або відображає і не сплачує податкові зобов`язання з податку на додану вартість при відповідному декларуванні його контрагентом сум податкового кредиту без реальної господарської або іншої економічної діяльності за такими операціями та, як наслідок, формує податковий кредит з ознаками ризику.

Відповідно до п. 44. Порядку № 1165 комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні).

Згідно зі ст. 16 Закону України "Про інформацію" податкова інформація - сукупність відомостей і даних, що створені або отримані суб`єктами інформаційних відносин у процесі поточної діяльності і необхідні для реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій у порядку, встановленому Податковим кодексом України.

Підпунктом 20.1.45 пункту 20.1 статті 20 Ж України передбачено, що контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку-даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотримання якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

Дії ж контролюючого органу щодо внесення до електронної бази даних інформації, незалежно від джерела її отримання (чи то отриманої внаслідок проведення податкової перевірки, чи то за результатами засідання комісії, яка вирішує питання реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН), мають характер службової діяльності відповідних службових осіб по інформаційно-аналітичному забезпеченню діяльності цього органу, інформація, зібрана відповідно до норм Ж України, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах контролюючих органів або безпосередньо посадовими (службовими) особами контролюючих органів для виконання покладених на них функцій та завдань з метою здійснення відповідних прав та обов`язків.

Статтею 61 ПК України визначено податковий контроль та повноваження органів державної влади щодо його здійснення.

Відповідно до п.61.1 ст. 61 ПК України, податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно пп. 61.1.2 п. 62.2 ст. 62 ПК України, податковий контроль здійснюється шляхом, зокрема інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів.

Відповідно до ст..71 ПК України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Згідно пп.72.1.1 п.72.1 ст. 72 ПК України, для інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючого органу використовується інформація, що надійшла зокрема від платників податків та податкових агентів, що міститься в податкових деклараціях, розрахунках, інших звітних документах; що міститься у наданих великими платниками податків в електронній формі копіях документів з обліку доходів, витрат та інших показників, пов`язаних із визначенням об`єктів оподаткування (податкових зобов`язань) первинних документах, які ведуться в електронній формі, регістрах бухгалтерського обліку, фінансовій звітності, інших документах, пов`язаних з обчисленням та сплатою податків і зборів; про фінансово-господарські операції платників податків.

Відповідно до п.74.1 ст. 74 ПК України, Податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Згідно п.74.3 ст. 74 ПК України, зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової політики.

Таким чином, рішення комісії про неврахування таблиці даних платника податку із посиланням на підставу - в зв`язку із наявністю в контролюючих органах податкової інформації, що свідчить про здійснення платником податку ризикових операцій є повністю обґрунтованим.

Суд не погоджується із зазначеною думкою представника Відповідачів, з огляду на наступне.

Так, оскаржуване рішення від 17.09.2021 № № 3127646/34379917 не містить конкретних посіпані, на відомостей про те, яка наявна в податковому органі інформація вказує на здійснення позивачем ризикових операцій, відсутні посилання на господарські операції, які визнаються ризиковими та на підстави, за наявності яких, така операція визнавалась би ризиковою, не зазначено які документи могли би бути подані додатково, для спростування таких висновків.

Посилання контролюючого органу на «ризиковість «діяльності Позивача чітко не визначає конкретних обставин для відмови в прийнятті Таблиці та є загальним, що позбавляє ТОВ «ЛІДЕР-СЕРВІС» можливості надати контролюючому органу необхідні в розумінні суб`єкта владних повноважень пояснення та докази, які б давали можливість врахувати таку Таблицю після її надання. Також, відсутня вимога щодо надання конкретних первинних бухгалтерських документів, договорів, інших доказів, відсутність яких не дала можливості прийняти рішення про її врахування.

Рішення органу ДПС від 17.09.2021 № 3127646/34379917 призвело до правової невизначеності ТОВ «ЛІДЕР-СЕРВІС» та позбавлення позивача можливості безумовної реєстрації вказаної таблиці.

Підпунктом 17.1.7 Податкового кодексу України (надалі - ПКУ) передбачено, право платника податків оскаржити рішення, дії (бездіяльність) контролюючих органів (посадових осіб у порядку, визначеному Податковим кодексом. Згідно з п. 56.1 ПКУ така можливість передбачень через адміністративний або судовий порядок.

Пунктом 56.18 ПКУ із посиланням на ст. 102 КАС передбачено загальний строк оскарження будь-якого рішення контролюючого органу - 1095 днів із моменту його отримання.

Суд зазначає, що оскарження рішення Комісії щодо неврахування Таблиці даних в адміністративному порядку не здійснюється. Інших позовів до тих же Відповідачів з тих же підстав не подавались.

Пунктом 22 Порядку № 1165 передбачає, що Таблиця даних враховується у разі надходження до контролюючого органу рішення суду про скасування рішення про її неврахування, яке набуло законної сили.

На підтвердження реальності та фактичності ведення господарської діяльності з боку ТОВ «ЛІДЕР-СЕРВІС» було надано комісії податкового органу усі необхідні підтверджуючі документи.

При цьому, Відповідачами не повідомлено Позивача про документи, які були складені із порушенням чи яких не було достатньо, та у рішенні Відповідача не зазначено, як і про підстави які дають право вважати Позивача «підприємством з «ризиковою діяльністю».

Отже, рішення Відповідача про відмову в прийнятті Таблиці даних не вмотивоване, необґрунтоване, що порушує право Позивача в подальшому без додаткових ускладнень реєструвати податкові накладні для контрагентів в Реєстрі податкових накладних, створюючи негативні наслідки для бізнесу від діяльності якого залежить сплата податків, заробітних плат працівникам, тощо.

Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом в постановах від 23 жовтня 2018 року у справі №822/1817/18 (адміністративне провадження №К/9901/62472/18), від 21 травня 2019 року у справі №0940/1240/18 (адміністративне провадження №К/9901/7590/19), від 02 липня 2019 року у справі №140/2160/18 (адміністративне провадження №К/9901/13662/19).

При юридичній оцінці рішень про відмову в реєстрації податкових накладних суд враховує, що у квитанціях про зупинення реєстрації податкових накладних не було зазначено перелік документів, необхідних для їх реєстрації. З врахуванням цієї обставини невідповідність вимог контролюючого органу в квитанціях про зупинення реєстрації податкових накладних щодо надання документів правовій визначеності виключала для контролюючого органу можливість прийняття негативного для позивача рішення з підстав невиконання ним вимог.

Можливість виконання платником податків обов`язку надати документи, необхідні для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної, прямо залежить від чіткого визначення контролюючим органом конкретного переліку цих документів. Хоча перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН визначено Порядком № 520, конкретний перелік таких документів може залежати, зокрема від змісту операції з постачання, суб`єктного складу її учасників, їх податкової поведінки.

Загальними вимогами, яким повинен відповідати акт індивідуальної дії, як акт правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість. В разі не зазначення в індивідуальному акті підстав його прийняття (фактичних і юридичних), чітких та зрозумілих мотивів його прийняття такий акт не може вважатися правомірним.

З огляду на неконкретність вимог контролюючого органу в зв`язку із наявністю в контролюючих органах податкової інформації, що свідчить про здійснення платником податку ризикових операцій, рішення Комісії Державної податкової служби України з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про врахування/неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість від 17.09.2021 за№ 3127646/34379917, не відповідає критеріям обґрунтованості.

Виходячи з викладеного, суд дійшов висновку, що спірне рішення комісії ДПС України від 17.09.2021 за№ 3127646/34379917 прийнято необґрунтовано, без урахування усіх обставин, що мали значення для прийняття рішення, непропорційно та безпідставно, а отже, є протиправним та підлягає скасуванню.

Згідно з ч. 4 ст. 245 Кодексу адміністративного судочинства України у випадку, визначеному пунктом 4 частини другої цієї статті, суд може зобов`язати відповідача - суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

Пленум Вищого адміністративного суду України в пункті 10.3 Постанови від 20.05.2013 №7 "Про судове рішення в адміністративній справі" зазначив, що суд може ухвалити постанову про зобов`язання відповідача прийняти рішення певного змісту, за винятком випадків, коли суб`єкт владних повноважень під час адміністративних процедур відповідно до закону приймає рішення на основі адміністративного розсуду.

Згідно з Рекомендацією Комітету Міністрів Ради Європи №R (80) 2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Міністрів 11.03.1980, під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Згідно з пунктом 1.6 Методології проведення антикорупційної експертизи, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 24.04.2017 №1395/5, дискреційні повноваження - це сукупність прав та обов`язків органів державної влади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що надають можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення, яке приймається, або можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, передбачених нормативно-правовим актом, проектом нормативно-правового акта.

Таким чином, дискреція - це елемент управлінської діяльності. Вона пов`язана з владними повноваженнями і їх носіями - органами державної влади та місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами. Дискрецію не можна ототожнювати тільки з формалізованими повноваженнями - вона характеризується відсутністю однозначного нормативного регулювання дій суб`єкта. Він не може ухилятися від реалізації своєї компетенції, але і не має права виходити за її межі.

Тобто дискреційні повноваження - це законодавчо встановлена компетенція владних суб`єктів, яка визначає ступінь самостійності її реалізації з урахуванням принципу верховенства права; ці повноваження полягають в застосуванні суб`єктами адміністративного розсуду при здійсненні дій і прийнятті рішень.

Отже, у разі відсутності у суб`єкта владних повноважень законодавчо закріпленого права адміністративного розсуду при вчиненні дій/прийнятті рішення, та встановленні у судовому порядку факту протиправної поведінки відповідача, зобов`язання судом суб`єкта владних повноважень прийняти рішення конкретного змісту не можна вважати втручанням у дискреційні повноваження, адже саме такий спосіб захисту порушеного права є найбільш ефективним та направлений на недопущення свавілля в органах влади.

Згідно з пунктами 19, 20 Порядку №1246 накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій:

- прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування;

- набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення);

- неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Таким чином, у день набрання законної сили рішенням суду про реєстрацію податкової накладної в Реєстрі Державною фіскальною службою України вчиняються відповідні дії по реєстрації, при цьому датою реєстрації є день набрання законної сили рішенням суду, якщо у судовому рішенні не зазначена інша дата. Отже, суд може зазначити у судовому рішенні конкретну дату, яку контролюючому органу необхідно відобразити в якості дати реєстрації податкової накладної в Реєстрі.

Враховуючи вищезазначене, суд вважає, що врахування таблиці даних платника податку на додану вартість підлягає реєстрації у день її подання.

Крім того, оскільки оскаржене спірне рішення приймалось комісією ДПС України, тому вимога підлягає задоволенню в частині зобов`язання саме ДПС України, врахувати таблицю даних платника податку на додану вартість, датою її подання до податкового органу

Відповідно до статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Частиною 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Всупереч наведеним вимогам відповідач як суб`єкт владних повноважень не надав суду достатніх беззаперечних доказів на обґрунтування обставин, на яких ґрунтуються його заперечення, і не довів правомірності своїх рішень, а тому останні підлягають скасуванню.

З огляду на вищевказане, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги є частково обґрунтованими, а тому підлягають частковому задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст.ст. 6, 72-73, 77, 132, 139, 143, 241-246, 250-251 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «ЛІДЕР-СЕРВІС» (65025, м. Одеса, вул. 21 км Старокиївської дороги, прим. 424) до Головного управління ДПС в Одеській області (65044, м. Одеса, вул. Семінарська, 5), ДПС України (04119, м. Київ, вул. Львівська площа, 8) задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати Рішення Комісії Державної податкової служби України з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про врахування/неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість від 17.09.2021 за№ 3127646/34379917;

Зобов`язати Державну податкову службу України врахувати таблицю даних платника податку на додану вартість, подану товариством з обмеженою відповідальністю «ЛІДЕР-СЕРВІС» від 16.09.2021 за № , датою її подання до податкового органу.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Стягнути з Державної податкової служби України () за рахунок бюджетних асигнувань на користь товариства з обмеженою відповідальністю «ЛІДЕР-СЕРВІС», ), судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 2270 (дві тисячі двісті сімдесят) гривень.

Порядок і строки оскарження рішення визначаються ст.ст.293, 295 КАС України.

Рішення набирає законної сили в порядку і строки, встановлені ст.255 КАС України.

Суддя Бутенко А.В.