Справа № 640/1257/22
Суддя: Головань О.В.
Дата ухвалення: 2022-01-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

19 січня 2022 року м. Київ № 640/1257/22

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Головань О.В., ознайомившись з позовною заявою

за позовом Київського міського центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат
до Головного державного виконавця Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у місті Києві та Київській області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Нікітіної Марини Олександрівни
про скасування постанови,
В С Т А Н О В И В:

Київський міський центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Головного державного виконавця Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у місті Києві та Київській області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Нікітіної Марини Олександрівни в якому просить скасувати постанову головного державного виконавця Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у м. Києві та Київській області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Нікітіної М.О. від 30.11.2021 ВП № 67277829 про накладення штрафу на Київський міський центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат у розмірі 5100,00 грн.

Відповідно до п.3 ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи, зокрема, відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Так, приписами ч. 3 ст. 160 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До позовної заяви не додано доказів сплати судового збору у розмірі і порядку, визначених законодавством або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, проте у прохальній частині позову позивач просить відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення по справі.

Згідно ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду суб`єктом владних повноважень, юридичною особою адміністративного позову майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Таким чином, за подання зазначеного адміністративного позову має бути сплачений судовий збір у розмірі 2270,00 грн.

При цьому, суд відхиляє клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору з наступних підстав.

Відповідно до частини першої статті 133 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно зі статтею 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

З указаного вбачається, що підстави звільнення від сплати судового збору та відстрочення його сплати чітко визначені Законом України "Про судовий збір".

Позивачем не наведено підстав відстрочення сплати судового збору, які визначені зазначеним вище Законом.

Крім того, враховуючи позицію, викладену у постанові Пленуму Вищого адміністративного суду України від 05 лютого 2016 року №2, якою затверджено аналіз практики застосування адміністративними судами окремих положень Закону України «Про судовий збір», обмежене фінансування бюджетної установи не є підставою для її звільнення від сплати судового збору, не є вказані аргументи і підставою для відстрочення його сплати.

Зазначену позицію також підтримано в ухвалі Верховного Суду від 22 жовтня 2018 року у справі №808/3396/17 (адміністративне провадження №К/9901/61960/18).

Таким чином, суд дійшов висновку про відсутність підстав для відстрочення позивачу сплати судового збору.

Крім того, суд звертає увагу на те, що статтею 6 Закону України "Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів" визначено, що систему органів примусового виконання рішень становлять: 1) Міністерство юстиції України; 2) органи державної виконавчої служби, утворені Міністерством юстиції України в установленому законодавством порядку.

У відповідності до пункту 3 розділу I Інструкції №512/5 органами державної виконавчої служби є: Департамент державної виконавчої служби Міністерства юстиції України; відділ примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України; управління забезпечення примусового виконання рішень в місті Києві Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України (далі - управління забезпечення примусового виконання рішень в місті Києві); відділи примусового виконання рішень в районах міста Києва управління забезпечення примусового виконання рішень в місті Києві; управління забезпечення примусового виконання рішень міжрегіональних управлінь Міністерства юстиції України (далі - управління забезпечення примусового виконання рішень); відділи примусового виконання рішень управлінь забезпечення примусового виконання рішень; районні, районні в містах, міські, міськрайонні, міжрайонні відділи державної виконавчої служби відповідних міжрегіональних управлінь Міністерства юстиції України (далі - відділи державної виконавчої служби).

Перелік наведених самостійних органів державної виконавчої служби є вичерпним.

З огляду на викладене, державний виконавець не може вважатись належним відповідачем у даній справі.

Подібна за змістом правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 07 квітня 2020 року у справі №501/1397/17, від 26 червня 2019 року у справі №754/3679/17 та від 10 червня 2021 року у справі №640/16855/19.

Згідно ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Виявлені недоліки необхідно усунути шляхом:

- надання доказів оплати судового збору в порядку і обсязі, визначених законодавством, - 2270,00 грн.;

- зазначення правильного найменування відповідача, у відповідності до висновків, викладених судом у даній ухвалі.

Керуючись ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя Окружного адміністративного суду міста Києва, -

У Х В А Л И В:

1.Залишити позовну заяву Київського міського центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат без руху .

2.Встановити позивачу строк у десять днів з дня вручення (отримання) ухвали про залишення позовної заяви без руху до для усунення недоліків позовної заяви.

3.Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені п. 1 ч.4 ст. 169 КАСУ.

Згідно ч. 2 ст. 256 КАС України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, і не підлягає оскарженню згідно ст. 294 КАС України.

Суддя О.В. Головань