Справа № 420/23707/21
Суддя: Катаєва Е.В.
Дата ухвалення: 2022-02-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 лютого 2022 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Катаєвої Е.В., розглянувши у письмовому провадженні справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Одеського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки (вул. Пироговська, 6, м. Одеса, 65012), третя особа без самостійних вимог Головне управління Пенсійного фонду України в Одеській області (вул. Канатна, 83, м. Одеса, 65012) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду перебуває справа за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Одеського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки (далі Одеський ОТЦКСП), третя особа без самостійних вимог на стороні відповідача Головне управління Пенсійного фонду України в Одеській області (далі ГУ ПФУ) в якому позивач просить:

- визнати протиправною бездіяльність Одеського ОТЦКСП щодо не подання до Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області оновленої довідки про розмір грошового забезпечення станом на 29.01.2020 та станом на 01.01.2021 із зазначенням нового розміру посадового окладу та окладу за військовим званням, розрахованого відповідно до пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» від 30.08.2017 №704 в редакції від 30.08.2017;

- зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_1 підготувати та подати до Головного управління Пенсійного фонду України в Одеський області оновлені довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії, за відповідною формою із зазначенням у довідці грошового забезпечення за відповідною посадою станом на 29.01.2020 та станом на 01.01.2021 із зазначенням нових розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, розрахованих відповідно до пункту 4 Постанови Кабінету Міністрів України «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» від 30.08.2017 №704 в редакції від 30.08.2017, шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2020 та на 01.01.2021 року на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 14, без використання мінімальної заробітної плати, із обов`язковим зазначенням у довідці відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, для проведення з 29.01.2020 та з 01.01.2021 року перерахунку призначеної йому пенсії.

Позивач зазначив, що отримує пенсію за вислугою років згідно із Законом України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" (далі Закон України №2262-ХІІ).

Він звернувся до Одеського ОТЦКСП із заявою у якій порушив питання підготовки та подальшого подання до ГУПФУ в Одеській області оновлених довідок про розмір грошового забезпечення за станом на 29.01.2020 та станом на 01.01.2021, з урахуванням розміру окладу за посадою, військовим званням, розрахованих відповідно до пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» (далі Постанова №704), в редакції від 30.08.2017, без використання обмеження у розміру 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, із обов`язковим зазначенням у довідках відсотково, надбавки за вислугу років, а також щомісячних додаткових видів грошового забезпечення - надбавки за особливості проходження служби, надбавки за таємність та премії, надбавки за класну кваліфікацію та премії, для проведення перерахунку призначеної йому пенсії.

На думку позивача у зв`язку з визнанням протиправним та скасуванням п.6 постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 року №103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб» (далі - Постанова КМУ №103), починаючи з 29.01.2020 відновила свою дію попередня редакція п. 4 Постанови №704, якою установлено, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14.

З огляду на те, що згідно п.3 Розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України» №1774-VIII, який набрав чинності 01.01.2017, установлено, що після набрання чинності цим Законом мінімальна заробітна плата не застосовується як розрахункова величина для визначення посадових окладів та заробітної плати працівників та інших виплат, у змісті звернення до Одеського ОТЦКСП він зазначив про необхідність при підготовні оновлених довідок, визначити розмір його посадового окладу та розмір окладу за військове звання шляхом застосування прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, тобто, застосувати прожитковий мінімум працездатних осіб, встановлений законом на 01.01.2020 та 01.01.2021. Тобто він не просив в своєму зверненні про застосування мінімальної заробітної плати в якості розрахункової величини при визначенні розміру посадового окладу та розмір окладу за військове звання не висловлював.

Листом Одеського ОТЦК та СП від 12.11.2021 № 943/14633 йому було відмовлено.

Позивач вважає таку відмову протиправною та такою, що порушує його право на належний соціальних захист і гарантований державою рівень пенсійного забезпечення.

Позивач вказує, що постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2020 у справі №826/6453/18, яка набрала законної сили 29.01.2020, визнано протиправним та скасовано пункт 6 постанови №103, яким були внесені зміни до п.2 ч.3 вказаних змін, а саме: щодо набрання чинності Постанови №704 з 01.03.2018, які залишено в силі.

З дня набрання законної сили зазначеного рішення, тобто починаючи з 29.01.2020, відновила свою дію попередня редакція пункту 4 Постанови №704, якою установлено, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14.

Позивач вважає, що наявні підстави для приведення розміру його посадового окладу та окладу за військовим званням у відповідність до вимог чинної редакції п. 4 Постанови № 704, в редакції від 30.08.2017, статей 43, 63 Закону №2262-ХІІ, з врахуванням інших чинних положень Постанови №704. А заборона щодо застосування мінімальної заробітної плати при здійсненні відповідного розрахунку не розповсюджується на передбачене у п.4 Постанови №704 застосування, в якості розрахункової величини розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року.

Позивач посилається та просить врахувати висновки викладені у постановах П`ятого апеляційного адміністративного суду від 14.07.21 року по справі № 420/15051/20, від 21.04.2021 по справі №420/11608/20, від 07.07.2021 по справі №420/14935/20, а також Шостого апеляційного адміністративного суду від 31.03.2021 по справі №580/4545/20, Сьомого апеляційного адміністративного суду у постанові від 15.04.2021 по справі № 600/1998/20-а, Восьмого апеляційного адміністративного суду від 13.04.2021 по справі № 460/6060/20, від 21.04.2021 по справі № 380/9432/20.

Позивач вважає, що задля забезпечення його прав та законних інтересів щодо перерахунку пенсії відповідач має подана до ГУПФУ оновлена довідка про розмір грошового забезпечення станом на 29.01.2020 за формою згідно додатку 2 до Порядку № 45 (в редакції, що є чинною з 05.03.2019) із зазначенням в довідці видів грошового забезпечення за відповідною категорією військовослужбовців в розмірах станом на 29.01.2020 та станом на 01.01.2021, з обов`язковим зазначенням відомостей про додаткові види грошового забезпечення.

Ухвалою суду від 06.12.2021 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Залучено до участі у справі у якості третьої особи ГУ ПФУ в Одеській області.

Представник ООТЦКСП у наданому до суду відзиві просив відмовити у задоволенні позову та зазначив, що дійсно, п.4 Постанови №704 в редакції від 30.08.2017, яка була чинна до 24.02.2018, було встановлено, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14.

В подальшому Постановою №103 (яка набрала чинності 24.02.2018) до постанови №704 були внесені зміни, внаслідок яких пункт 4 Постанови №704 було викладено у новій наступні редакції: « 4. Установити, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 р., на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14». При цьому, п.6 Постанови №103 до п.4 Постанови №704 були внесені зміни, якими встановлено залежність розмірів посадового окладу і окладу за військовим (спеціальним) званням від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, визначеного законом на 01.01.2018. Умова, що такий розрахунок повинен проводиться виходячи із 50% розміру мінімальної зарплати, встановленого законом на 1 січня календарного року, з вказаного пункту була вилучена.

Позивач виходячи з того, що постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2020 по справі №826/6453/18 було визнано протиправним та скасовано п.6 Постанови №103, здійснив висновок про те, що починаючи з 29.01.2020 відновила свою дію попередня редакція пункту 4 Постанови №704, яка передбачала, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14.

Представник відповідача вважає думку позивача помилковою, оскільки згідно п.32 Правил підготовки проектів актів Кабінету Міністрів України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №870 від 06.09.2005, визнання таким, що втратив чинність, акта Кабінету Міністрів України чи його скасування не поновлює дію актів, які визнані ним такими, що втратили чинність, чи які скасовані таким актом.

Таке ж положення міститься у п.2.36 наказу Міністерства юстиції України №34/5 від 12.04.2005 «Про вдосконалення порядку державної реєстрації нормативно-правових актів у Міністерстві юстиції України та скасування рішення про державну реєстрацію нормативно - правових актів», в якому зазначено, що визнання нормативно-правового акта таким, що втратив чинність, не поновлює дію актів, які в свою чергу визнані ним такими, що втратили чинність.

Крім того, як зазначив Конституційний Суд України у пункті 3 мотивувальної частини Рішення від 03.10.1997 №4-зп у справі про набуття чинності Конституцією України, загальновизнаним є те, що з прийняттям нового акта, якщо інше не передбачено самим цим актом, автоматично скасовується однопредметний акт, який діяв у часі раніше.

Таким чином, єдиний орган конституційної юрисдикції фактично передбачив порядок подолання правових колізій шляхом застосування принципу, відповідно до якого новий нормативний акт скасовує положення нормативного акта, прийнятого раніше, якщо обидва ці акти регулюють аналогічні види правовідносин та містять суперечливі між собою положення.

На думку представника відповідача скасування у судовому порядку змін внесених п.6 Постанови 103 до п.4 Постанови №704, не поновлює дію п.4 Постанови №704 у попередній редакції.

Аналогічний висновок міститься у постанові П`ятого апеляційного адміністративного суду від 29.06.2021 по справі №400/4694/20.

Представник відповідача просить врахувати також висновки П`ятого апеляційного адміністративного суду в постанові від 30.03.2021 у справі №420/11745/20, що скасування в судовому порядку п.6 Постанови №103 не впливає на порядок та процедуру проведення перерахунку розмірів посадового окладу позивача та не може слугувати підставою для надання до ГУПФ України в Одеській області оновленої довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01 лютого 2020 року, оскільки постанова Шостого апеляційного адміністративного суду від 29 січня 2020 року у справі №826/6453/18 не створює підстав для здійснення перерахунку пенсії позивача.

Аналогічні висновки містяться в постановах П`ятого апеляційного адміністративного суду від 01.04.2021 у справі №420/10876/20, від 13.05.2021 у справі №420/12007/20, у постанові від 13.05.2021 у справі № 420/13307/20, від 14.05.2021 у справі №420/12571/20.

Представник відповідача стверджує, що підставою для проведення перерахунку пенсії є підвищення грошового забезпечення, або зміна розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, а також введення для зазначених категорій осіб нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії у розмірах, встановлених законодавством.

Проте позивачем не надано доказів щодо підвищення посадових окладів, окладів за військовим званням відповідних до позивача категорій військовослужбовців з 29.01.2020 та з 01.01.2021 або про зміну розміру посадових окладів, окладів за військовим званням зазначених осіб з 29.01.2020 та з 01.01.2021.

Також представник відповідача вважає, що дії ООТЦК та СП були вчинені у відповідності до вимог чинного законодавства України та у межах повноважень, жодної бездіяльності чи протиправних дій з боку ООТЦКСП допущено не було.

Третя особа ГУ ПФУ не надала пояснень до суду.

Справа розглянута у письмовому провадженні.

Судом встановлено, що позивач є військовим пенсіонером, отримує пенсію по за вислугу років згідно із Законом України №2262-ХІІ. На умовах та у розмірах, передбачених постановою КМУ №103, здійснено перерахунок пенсії. При проведенні перерахунку основний розмір пенсії з 01.01.2018 розрахований з грошового забезпечення, яке складено з посадового окладу, окладу за військове звання, процентної надбавки за вислугу. Таким чином, перерахунок пенсії позивач був здійснений зі складових грошового забезпечення, встановленого постановою КМУ №103, та в нього не були включені всі додаткові види грошового забезпечення.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.12.2018 року, залишеного без змін постановою суду апеляційної інстанції від 05.03.2029 року, визнані протиправними та нечинними пункти 1, 2 постанови КМУ №103 та зміни до пункту 5 і додатку 2 Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військ служби, та деяких інших осіб", затвердженого постановою КМУ №103.

На виконання рішення суду позивачу перерахована пенсія з 01.04.2019 року за довідкою про грошове забезпечення станом на 05.03.2021 року з визначенням додаткових видів грошового забезпечення.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2020 у справі №826/6453/18, яка набрала законної сили 29.01.2020, визнано протиправним та скасовано пункт 6 постанови КМУ №103, яким були внесені зміни до пункту 2 постанови КМУ №704.

Позивач вважаючи, що з 29.01.2020 розміри та з 01.012021 року посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями для обчислення розміру перерахованих пенсій відповідно до Постанови №103, повинні визначатися у редакції п. 4 вказаної Постанови, чинній на момент її прийняття, а саме розміри посадових окладів для перерахунку пенсії шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2020 (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01.01.2020), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14 до постанови №704, звернувся до ООТЦКСП із заявою, у якій просив виготовити та надати до ГУ ПФУ відповідні довідки про розмір грошового забезпечення застосуванням в якості розрахункової величини визначеної шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 29.01.2020 року та на 01.01.2021 на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14 до постанови №704.

Одеський ОТЦКСП листом від 12.11.2021 року повідомив позивача про відсутність підстав для виготовлення нових довідок про грошове забезпечення для перерахунку пенсії.

Позивач не погодившись з відмовою відповідача за захистом своїх прав звернувся до суду з даним позовом.

Проаналізувавши матеріали справи, оцінивши докази по справі у їх сукупності, суд дійшов висновку, що відсутність підстав для задоволення позовних вимог. При цьому суд виходить з наступного.

Спеціальним законом, який регулює правовідносини у сфері пенсійного забезпечення громадян України із числа осіб, які перебували на військовій службі, є, зокрема Закон № 2262-ХІІ .

Питання перерахунку раніше призначених пенсій регламентовано ст.63 Закону №2262-ХІІ, згідно із якою перерахунок раніше призначених пенсій військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом та членам їх сімей у зв`язку із введенням в дію цього Закону провадиться за документами, що є у пенсійній справі, а також додатковими документами, поданими пенсіонерами на час перерахунку.

Якщо пенсіонер згодом подасть додаткові документи, які дають право на подальше підвищення пенсії, то пенсія перераховується за нормами цього Закону. При цьому перерахунок провадиться за минулий час, але не більш як за 12 місяців з дня подання додаткових документів і не раніше, ніж з дня введення в дію цього Закону.

Усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України. У разі якщо внаслідок перерахунку пенсій, передбаченого цією частиною, розміри пенсій звільненим із служби військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, є нижчими, зберігаються розміри раніше призначених пенсій.

Отже, Кабінету Міністрів України надано право на встановлення умов та порядку перерахунку пенсій, а також розміри складових грошового забезпечення для такого перерахунку.

Частиною 5 ст.242 КАС України встановлено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Верховний Суд у своїх рішеннях навів аналіз змін постанов КМУ щодо визначення грошового забезпечення військовослужбовців для перерахунку пенсії та в постановах у постановах від 11.02.2021р. у справі №200/3757/20-а, від 11.02.2021р. у справі №200/3774/20-а, від 11.02.2021р. у справі №240/11952/19, від 14.04.2021р. у справі №240/12309/20, від 27.05.2021р. у справі №520/5794/2020 дійшов висновку про те, що згідно з Постановою КМУ №704 розрахунковою величиною для визначення розмірів посадових окладів та окладів за військовим званням, як складових грошового забезпечення військовослужбовців, що проходять військову службу, є саме розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, визначений законом на 01.01.2018р, а мінімальна заробітна плата (чи її частина) для розрахунків розмірів цих окладів не застосовується.

Правові висновки Верховного Суду полягають у наступному.

30.08.2017р. Кабінетом Міністрів України прийнято постанову «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» №704, якою затверджено тарифну сітку розрядів і коефіцієнтів посадових окладів військовослужбовців з числа осіб рядового, сержантського і старшинського складу, офіцерського складу, осіб рядового і начальницького складу (згідно з додатком 1), а також схему тарифних коефіцієнтів за військовим званням військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу (згідно з додатком 14).

У відповідності до п.2 цієї Постанови КМУ №704, грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу складається з посадового окладу, окладу за військовим званням, щомісячних та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.

Пунктом 4 цієї Постанови (в редакції, чинній до 24.02.2018р.) обумовлено, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50% розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1,12,13,14.

Разом із тим, у примітці 1 до Додатку 1 Постанови КМУ №704 зазначено, що посадові оклади за розрядами тарифної сітки визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50% розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт. У разі коли посадовий оклад визначений у гривнях з копійками, цифри до 4,99 відкидаються, від 5 і вище - заокруглюються до десяти гривень.

Подібні за змістом пояснення містить й примітка до Додатку 14 цієї Постанови.

У подальшому, постановою Кабінету Міністрів України №103 (яка набрала чинності 24.02.2018р) до Постанови КМУ №704 внесені зміни та п.4 викладено в новій редакції, який передбачає, що розміри посадових окладів, окладів за військовими званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2018р., на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1,12,13 і 14.

Таким чином, п.4 Постанови №704 після внесення до нього відповідних змін передбачав те, що при обчисленні розмірів посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу використовується такий показник, як розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2018р., тоді як згідно з примітками до вказаних додатків розрахунковою величиною визначено процентний показник від розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року.

Проте постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2020р. у справі №826/6453/18 визнано протиправним та скасовано п.6 Постанови №103, яким, зокрема, у п.4 Постанови №704 були внесені відповідні зміни. Отже, зміни до п.4 Постанови №704, внесені п.6 Постанови №103, з 29.01.2020р. не підлягають застосуванню.

Таким чином, в період з 01.01.2018р. до 29.01.2020р. згідно з Постановою №704 (в редакції Постанови №103) розрахунковою величиною для визначення розмірів посадових окладів та окладів за військовим званням, як складових грошового забезпечення військовослужбовців, що проходять військову службу, є - розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, визначений законом на 01.01.2018р., а мінімальна заробітна плата (чи її частина) для розрахунків розмірів цих окладів у зазначений період не застосовується.

У відповідності до редакції п.4 Постанови №704, яка діяла до внесення змін, п.1 Примітки до Додатку 1 та Примітки до Додатку 14 Постанови №704, розміри посадового окладу та окладу за військовими (спеціальними) званнями з 29.01.2020р. мають визначатися шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50% розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1,12,13,14.

Так, п.4 Постанови №704 визначено граничну нижню величину, яка береться для розрахунку посадового окладу, що складає розмір прожиткового мінімуму, встановленого на 1 січня відповідного року, але не менше 50% мінімальної заробітної плати станом на 1 січня відповідного року.

Таким чином, у тому випадку, коли у календарному році, в якому застосовується відповідна норма зазначеного підзаконного нормативно-правового акту, 50% мінімальної заробітної плати перевищують прожитковий мінімум - мінімальна заробітна плата фактично стає розрахунковою величиною для обрахунку посадових окладів.

Дійсно, після внесення Постановою КМУ №103 змін до п.4 Постанови КМУ №704, зміст приміток до Додатків 1 та 14 останньої не було приведено у відповідність із нормою п.4 цієї Постанови.

Проте, не приведення Кабінетом Міністрів України приміток до додатків 1,12,13,14 Постанови №704 у відповідність до змін, що були внесені в п.4 цієї ж Постанови, не може бути достатньою підставою для обчислення посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням із використанням розрахункової величини, як розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50% розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року).

Вищевказані недоліки фактично були виправлені постановою Кабінету Міністрів України від 28.10.2020р. №1038, яка застосовується з 01.10.2020р.

Примітки до Додатка 1 викладено в такій редакції:

- посадові оклади за розрядами тарифної сітки визначаються в порядку, встановленому п.4 Постанови №704. У разі коли розмір окладу визначено у гривнях з копійками, цифри до 4,99 відкидаються, від 5 і вище заокруглюються до 10 грн.

- посадові оклади осіб рядового, сержантського і старшинського (осіб рядового і молодшого начальницького) складу встановлюються за 1-12 розрядами.

Посадові оклади за окремими посадами осіб рядового, сержантського і старшинського (осіб рядового і молодшого начальницького) складу понад 12 тарифний розряд визначаються керівниками державних органів.

Примітки до Додатка 14 викладено в такій редакції:

- оклади за військовим (спеціальним) званням визначаються в порядку, встановленому пунктом 4 Постанови №704. У разі коли розмір окладу визначено у гривнях з копійками, цифри до 4,99 відкидаються, від 5 і вище заокруглюються до 10 грн.

- виплата військовослужбовцям окладів за військовими званнями «генерал-полковник», які присвоєні до 01.10.2020р., зберігається за ними у розмірах, встановлених законодавством.

- виплата військовослужбовцям окладів за військовими званнями «старший прапорщик», «старший мічман», «прапорщик», «мічман», «старшина», «головний корабельний старшина», які присвоєні до 01.10.2020р., зберігається за ними до завершення проведення переатестації у розмірах, встановлених законодавством.

Поряд із цим примітки за своїм змістом та призначенням є такими, що лише роз`яснюють механізм (формулу) обчислення посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням.

Так, постановою Кабінету Міністрів України від 06.09.2005р. №870 було визначено загальні підходи до підготовки проектів актів Кабінету Міністрів України (постанов і розпоряджень), їх форму, структуру та техніко-юридичні особливості розроблення із урахуванням нормопроектувальної техніки.

За змістом п.20 Постанови КМУ №870, у структурі проекту положення або іншого нормативно-правового акту, який передбачається затвердити постановою, в окремих випадках допускається, як виняток, застосування примітки (зноски) без нормативних положень.

Положеннями п.2.16 «Порядку подання нормативно-правових актів на державну реєстрацію до Міністерства юстиції України та проведення їх державної реєстрації» (затв. наказом Міністерства юстиції України від 12.04.2005р. №34/5), також передбачено, що включення до нормативно-правових актів приміток не допускається, за винятком випадків, якщо необхідно дати визначення будь-якого суміжного поняття або помістити короткий коментар, що допоможе точніше зрозуміти положення, викладені в структурній одиниці нормативно-правового акта. Примітки не повинні містити норм права.

Тобто, примітка до нормативно-правового акту носить лише тільки інформаційний характер та не може містити норм права.

Крім того, п.3 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України» від 06.12.2016р. №1774-VIII, який набрав чинності 01.01.2017р., встановлено, що після набрання чинності цим Законом мінімальна заробітна плата не застосовується як розрахункова величина для визначення посадових окладів та заробітної плати працівників та інших виплат.

При цьому, згідно з висновками Великої Палати Верховного Суду, які викладені у постанові від 11.12.2019р. у справі №240/4946/18, щодо застосування положень п.3 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №1774-VІІІ, за якою після набрання чинності вказаним Законом положення нормативно-правових актів щодо обчислення виплат у процентному співвідношенні до мінімальної заробітної плати застосуванню не підлягають.

Оскільки норма п.3 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №1774-VІІІ не втратила чинності і за юридичною силою є вищою за положення п.4 Постанови №704, у редакції до внесення змін Постановою №103, а також додатків 1,12,13,14 Постанови №704, відсутні правові підстави для обчислення розміру окладу за посадою позивача та окладу за військовим званням із використанням величини мінімальної заробітної плати.

Таким чином, правовим висновком є те, що згідно з Постановою КМУ №704 розрахунковою величиною для визначення розмірів посадових окладів та окладів за військовим званням, як складових грошового забезпечення військовослужбовців, що проходять військову службу, є саме розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, визначений законом на 01.01.2018р, а мінімальна заробітна плата (чи її частина) для розрахунків розмірів цих окладів не застосовується.

Позивач у позові стверджує, що він не просив відповідача при виготовленні йому довідок застосовувати як розрахункову величину мінімальну заробітну плату, а просив застосувати прожитковий мінімум для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2020 та на 01.01.2021 року.

При цьому позивач посилається на деякі постанови судів апеляційної інстанції, як і представник відповідача посилається на протилежну практику судів апеляційної інстанції.

Між тим, за приписами ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах лише Верховного Суду.

В силу вказаних приписів суд при розгляді даної справи враховує правові висновки вищезазначених постанов Верховного Суду.

Позивач помилково трактує нормативно правові акти щодо застосування розрахункової величини, яка застосовується тільки у сукупності. Верховний Суд зазначив, що у тому випадку, коли у календарному році, в якому застосовується відповідна норма зазначеного підзаконного нормативно-правового акту, 50% мінімальної заробітної плати перевищують прожитковий мінімум - мінімальна заробітна плата фактично стає розрахунковою величиною для обрахунку посадових окладів.

У 2020 та у 2021 році 50% мінімальної заробітної плати перевищувало прожитковий мінімум для працездатних осіб, а тому відповідно становилось розрахунковою величиною. Проте згідно із Законом №1774-VIII з 01.01.2017 мінімальна заробітна плата не застосовується як розрахункова величина для визначення посадових окладів та заробітної плати працівників та інших виплат.

Верховний Суд підтвердив свій правовий висновок також в постанові від 10.09.2021 року по справі №480/5496/20.

Скасовуючи рішення першої та апеляційної інстанції Верховний Суд зазначив, що суд апеляційної інстанції, як і суд першої інстанції, не застосував до спірних відносин норму матеріального права, яка врегульовує спірні відносини та має вищу юридичну силу відносно положень пункту 4 Постанови №704 в первинній редакції.

Так, пунктом 3 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України», який набрав чинності 1 січня 2017 року, встановлено, що після набрання чинності цим Законом мінімальна заробітна плата не застосовується як розрахункова величина для визначення посадових окладів та заробітної плати працівників та інших виплат.

При цьому, згідно з висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними у постанові від 11 грудня 2019 року у зразковій справі №240/4946/18, щодо застосування норм права, а саме пункту 3 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України» від 06.12.2016р. №1774-VIII, після набрання чинності цим Законом положення нормативно-правових актів щодо обчислення виплат у процентному співвідношенні до мінімальної заробітної плати застосуванню не підлягають.

Також, колегія суддів враховує висновки Верховного Суду викладені в постановах від 11 лютого 2021 року справі №200/3757/20-а та справі №240/11952/19 щодо застосування положень пункту 4 Постанови № 704, у редакції до внесення змін Постановою № 103 та пункту 3 розділу II Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України» від 06.12.2016р. №1774-VIII , які полягають у тому, що згідно з Постановою № 704 розрахунковою величиною для визначення розмірів посадових окладів та окладів за спеціальним (військовим) званням, як складових грошового забезпечення військовослужбовців, що проходять військову службу, є саме розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, визначений законом на 1 січня 2018 року, а мінімальна заробітна плата (чи її частина) для розрахунків розмірів цих окладів не застосовується.

Таким чином, оскільки норма пункту 3 розділу II Закону України від 06.12.2016р. №1774-VIII не втратила чинності і за юридичною силою є вищою за положення пункту 4 Постанови № 704, у редакції до внесення змін Постановою № 103, а також додатків 1, 12, 13, 14 Постанови № 704, колегія суддів Верховного Суду не вбачає правових підстав для обчислення розміру посадового окладу, окладу за військове звання, процентної надбавки за вислугу років, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, визначених шляхом множення 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня 2020 року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14 до Постанови №704, для проведення перерахунку основного розміру його пенсії з 1 лютого 2020 року.

Тому, відповідач, приймаючи рішення про відмову у наданні позивачу довідок про розмір грошового забезпечення станом на 1 березня 2018 року відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону №2262-ХІІ, положень Постанови № 704 із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу, окладу за військове звання, процентної надбавки за вислугу років, визначених шляхом множення 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня 2018 року, 1 січня 2019 року, 1 січня 2020 року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14 до Постанови №704, для проведення перерахунку основного розміру його пенсії з 1 січня 2018 року, з 1 лютого 2019 року та 1 лютого 2020 року, діяв на підставі та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтями 72-76 КАС України встановлено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Враховуючи викладене, оцінивши достовірність та достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, відповідно до свого внутрішнього переконання, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача не підлягають задоволенню.

Керуючись статтями 2, 3, 6, 7, 8, 9, 12, 139, 241-246 КАС України, суд,

В И Р І Ш И В :

Відмовити у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 РНОКПП НОМЕР_1 ) до Одеського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки (вул. Пироговська, 6, м. Одеса, 65044, ), третя особа без самостійних вимог Головне управління Пенсійного фонду України в Одеській області (вул. Канатна, 83, м. Одеса, 65012, ) про визнання визнати протиправною бездіяльності щодо не подання до Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області оновленої довідки про розмір його грошового забезпечення станом на 29.01.2020 та станом на 01.01.2021 із зазначенням нового розміру посадового окладу та окладу за військовим званням, розрахованого відповідно до пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» від 30.08.2017 №704 в редакції від 30.08.2017; зобов`язання підготувати та подати до Головного управління Пенсійного фонду України в Одеський області оновлені довідки про розмір мого грошового забезпечення для перерахунку пенсії, за відповідною формою із зазначенням у довідці грошового забезпечення за відповідною посадою станом на 29.01.2020 та станом на 01.01.2021 із зазначенням нових розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, розрахованих відповідно до пункту 4 Постанови Кабінету Міністрів України «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» від 30.08.2017 №704 в редакції від 30.08.2017, шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2020 та на 01.01.2021 року на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1,14, без використання мінімальної заробітної плати, із обов`язковим зазначенням у довідці відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, для проведення з 29.01.2020 та з 01.01.2021 року перерахунку призначеної йому пенсії.

Рішення набирає законної сили у порядку ст.255 КАС України.

Рішення може бути оскаржене у порядку та строки встановлені ст.295-297 КАС України.

Суддя Е.В. Катаєва

.