Справа № 540/1119/22
Суддя: Дубровна В.А.
Дата ухвалення: 2022-02-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

16 лютого 2022 р. м. ХерсонСправа № 540/1119/22

Суддя Херсонського окружного адміністративного суду Дубровна В.А., перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за адміністративним позовом Колективного підприємства "Комплексний відділ будівельного проектування - КВБП" до Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності,

встановила:

11.02.2022 року Колективного підприємства " Комплексний відділ будівельного проектування - КВБП" (далі - позивач, КП "Комплексний відділ будівельного проектування - КВБП") інтереси якого представляє адвокат Саплєва Олена Василівна ( далі - представник позивача, адвокат Саплєва О.В. ) звернулося до суду з позовом до Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради (далі - відповідач, Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради ), у якому просять визнати протиправною та скасувати постанову № 21/725/01-24 від 02.11.2016 року про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, серед іншого, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї документами, суддя вказує про таке.

Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Як встановлено суддею, разом з позовом представницею позивача надано заяву про поновлення строку звернення до суду, яка обґрунтована тим, що оскаржувана постанова № 21/725/01-24 від 02.11.2016 року про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності отримана позивачем 11.01.2022 року.

Вирішуючи питання щодо пропуску строку звернення до суду, поважності причин його пропуску та наявності підстав для його поновлення суд враховує наступне.

Строк звернення до адміністративного суду передбачений статтею 122 КАС України.

Згідно частин 1, 2 ст. 122 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Верховний Суд у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних Касаційного адміністративного суду у постанові від 31.03.2021 року у справі №240/12017/19 вказав, що строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття "дізнався" та "повинен був дізнатись". Під поняттям "дізнався" необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів. Поняття "повинен був дізнатися" необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені. Поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Як встановлено суддею, предметом оскарження у даній справі є постанова № 21/725/01-24 від 02.11.2016 року про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності, а до Херсонського окружного адміністративного суду позивач звернувся 11.02.2022 р., тобто з пропуском строку звернення з до суду.

В обґрунтування пропуску вказаного строку, представниця позивача стверджує про отримання позивачем оскаржуваної постанови 11.01.2022 року, проте матеріали позовної заяви не містять жодного доказу на підтвердження вказаної обставини.

З огляду на вказане, суддя вважає, що обставини та докази, наведені представником позивача у заяві про поновлення строку звернення до суду не дають можливості суду визнати їх поважними причинами, а відтак дане клопотання не підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Також частиною 3 статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України " Про судовий збір " від 08.07.2011 року № 3674-VI ( далі Закон №3674-VI).

Відповідно до ч. 1 ст. 4 цього Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Пунктом 3 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано юридичною особою сплачується судовий збір за ставкою 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" встановлено, що в 2021 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2022 року становить 2 481,00 гривні.

Таким чином, за подання до адміністративного суду позову, який містить вимогу майнового характеру в розмірі 130 500,00 грн., судовий збір складає 2481,00 грн.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, на підтвердження сплати судового збору представницею позивача надано квитанцію №9728-3472-4196-2808 від 04.02.2022 року на суму 2 481,00 грн., у призначені платежу якої вказано " *; 101; НОМЕР_1 ; судовий збір за позовом ОСОБА_1 , Херсонський окружний адміністративний суд".

Відповідно до частини першої статті 1 Закону № 3674-VI судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Згідно з частиною першою, другою статті 9 вказаного Закону судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі, у тому числі з використанням електронного платіжного засобу або за допомогою платіжних пристроїв. (відповідно до частини першої статті 6 Закону № 3674-VI).

Постановою Правління Національного банку України № 22 від 21.01.2004 затверджена Інструкція про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті (далі за текстом - Інструкція), якою встановлені загальні правила, види і стандарти розрахунків клієнтів банків та банків у грошовій одиниці України на території України, що здійснюються за участю банків. Нормами Інструкції встановлені вимоги щодо заповнення розрахункових документів.

Відповідно до пункту 3.1. Інструкції платіжне доручення оформляється платником за формою, наведеною в додатку 3 до цієї Інструкції, згідно з вимогами щодо заповнення реквізитів розрахункових документів, що викладені в додатку 9 до цієї Інструкції, та подається до банку, що обслуговує його, у кількості примірників, потрібних для всіх учасників безготівкових розрахунків.

З додатків 3, 9 до Інструкції вбачається, що одним із реквізитів платіжного доручення є "Призначення платежу", який заповнюється з урахуванням вимог, установлених главою 3 Інструкції.

Пунктом 3.8. Інструкції визначено, що реквізит "Призначення платежу" платіжного доручення заповнюється платником так, щоб надавати повну інформацію про платіж та документи, на підставі яких здійснюється перерахування коштів отримувачу. Повноту інформації визначає платник з урахуванням вимог законодавства України. Платник відповідає за дані, що зазначені в реквізиті платіжного доручення "Призначення платежу".

Платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, яка саме позовна заява (заява, скарга, дія) оплачується судовим збором.

Таким чином, у платіжному документі про сплату судового збору, в розділі "призначення платежу" мають бути зазначені відомості, з яких можна ідентифікувати справу, в якій сплачено судовий збір (прізвище, ім`я, по батькові позивача; спір, з приводу якого позивач звертається до суду; номер справи (у разі наявності), дата ухвали, на виконання якої сплачено судовий збір, та інші).

Аналогічні висновки наведені в постанові Верховного Суду від 13.02.2020 р. у справі № 910/4557/18.

Як вбачається з вступної частини позову, позивачем у даній справі є юридична особа Колективне підприємство " Комплексний відділ будівельного проекту - КВБП", проте за даними вищевказаної квитанції платником судового збору є фізична особа ОСОБА_1 , який не є стороною у справі.

Таким чином, поданий позивачем до адміністративного позову платіжний документ не може вважатись належним доказом сплати судового збору в адміністративній справі № 540/1119/22.

Отже, наведене вище свідчить про недотримання позивачем вимог КАС України та є недоліками позовної заяви, що в свою чергу створює перешкоди для вирішення питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі.

Відповідно до частини 1 статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 2 статті 169 КАС України встановлено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на викладене, позовна заява відповідно до ч.1 ст.169 КАС України підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків.

Керуючись ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя -

ухвалила:

Залишити позовну заяву без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали шляхом надання до суду

- заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду та доказів поважності причин його пропуску.

- оригінал платіжного документу про сплату судового збору в сумі 2 481,00 грн. з дотриманням вимог чинного законодавства.

Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із вказівкою на номер справи 540/1119/22 та зазначенням прізвища судді, який прийняв ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала окремо не оскаржується.

Суддя В.А. Дубровна