Справа № 640/2363/22
Суддя: Добрянська Я.І.
Дата ухвалення: 2022-01-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

20 січня 2022 року м. Київ № 640/2363/22

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Добрянської Я.І., розглянувши позовну заяву та додані до неї матеріали

за позовом Головуючого на Помісному Соборі УПЦ КП 20 червня 2019 року, ПРЕДСТОЯТЕЛЬ ЦЕРКВИ, ПАТРІАРХ КИЇВСЬКИЙ І ВСІЄЇ РУСИ - УКРАЇНИ ОСОБА_1 (громадянин України ОСОБА_1 ) ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

до Державної служби України з етнополітики та свободи совісті (01601, м. Київ, вул. Прорізна, буд. 15, )

про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся Головуючий на Помісному Соборі УПЦ КП 20 червня 2019 року, ПРЕДСТОЯТЕЛЬ ЦЕРКВИ, ПАТРІАРХ КИЇВСЬКИЙ І ВСІЄЇ РУСИ - УКРАЇНИ ОСОБА_1 (громадянин України ОСОБА_1 ) з позовом до Державної служби України з етнополітики та свободи совісті, в якому просить суд:

-Визнати протиправною бездіяльність Державної служби України з етнополітики та свободи совісті , щодо реєстрації в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Постанови Помісного Собору Української Православної Церкви Київського Патріархату від 20 червня 2019 року як такої, що скасовує припинення релігійного об`єднання Української Православної Церкви Київського Патріархату, релігійної організації «Київська Патріархія Української Православної церкви Київського Патріархату», , та була подана додатком до заяви від 19 листопада 2021 року № 259.

Зобов`язати Державну службу України з етнополітики та свободи совісті, , здійснити реєстрацію Постанови Помісного Собору Української Православної Церкви Київського Патріархату від 20 червня 2019 року , поданої додатком до заяви від 19 листопада 2021 року №259, як такої, що скасовує припинення релігійного об`єднання Української Православної Церкви Київського Патріархату, та релігійного центру - релігійної організації «Київська Патріархія Української Православної церкви Київського Патріархату», .

Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Відповідно до частини третьої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з пунктом 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» встановлено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2022 року становить 2 481, 00 грн.

Таким чином, за подання даного адміністративного позову, з урахуванням однієї вимоги немайнового характеру, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 992, 40 грн.

Також, згідно частини першої та четвертої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Вимоги до оформлення письмових доказів визначені в статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України, відповідно до якої письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

Згідно з частиною п`ятою статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Відповідно до підпункту 4.1 пункту 4 та підпункту 5.27 пункту 5 ДСТУ відмітка про засвідчення копії документа оформляється шляхом проставляння на копії документа «Згідно з оригіналом», зазначення назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, а також дати засвідчення копії.

Надані додатки до позовної заяви для відповідачів не засвідчені належним чином, зокрема, відповідно до Вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163-2003 Національного стандарту України, Державної уніфікованої системи документації, які затверджені наказом Держспоживстандарту України від 7 квітня 2003 року №55.

Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява повертається позивачеві, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Згідно частини третьої статті 55 Кодексу адміністративного судочинства України юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи, суб`єкта владних повноважень), або через представника.

З позовної заяви вбачається, що остання підписана ПАТРІАРХОМ КИЇВСЬКИМ І ВСЄЇ РУСИ-УКРАЇНИ, проте, повноваження останнього на ведення справи у суді від імені УПЦ КП не підтверджені у встановленому законом порядку.

Так, відповідно до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань вбачається, що з 29.07.2019 повноваження на представлення інтересів вказаної юридичної особи відповідно до частини четвертої статті 105 Цивільного кодексу України перейшли до ліквідаційної комісії (комісії з припинення) релігійної організації "Київська Патріархія УПЦ КП", голова комісії з припинення або ліквідатор - Яременко Олег Васильович.

Таким чином, станом на день звернення до суду, належним представником релігійної організації «Київська Патріархія УПЦ КП» як юридичної особи, може бути лише голова ліквідаційної комісії або член ліквідаційної за дорученням голови ліквідаційної комісії. Інші особи не мають права представляти інтереси вказаної особи у її відносинах з третіми особами та виступати у суді від імені зазначеної установи, яка припиняється.

У зв`язку з вищенаведеним суд робить висновок про необхідність надання пояснень та доказів щодо наявності повноважень у ПАТРІАРХА КИЇВСЬКОГО І ВСЄЇ РУСИ-УКРАЇНИ на звернення до суду та підписання позовної заяви.

Наведені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам процесуального законодавства.

Згідно з частинами 1, 2 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 160 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Недоліки позовної заяви мають бути усунені протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали шляхом подання до суду:

- доказів сплати судового збору розмірі 992,40 грн. за реквізитами Окружного адміністративного суду міста Києва;

- належним чином засвідчених копій, доданих до позовної заяви документів;

- пояснення щодо наявності повноважень на звернення до суду та підписання позовної заяви.

Керуючись статтею 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

1.Залишити позовну заяву Головуючого на Помісному Соборі УПЦ КП 20 червня 2019 року, ПРЕДСТОЯТЕЛЬ ЦЕРКВИ, ПАТРІАРХ КИЇВСЬКИЙ І ВСІЄЇ РУСИ - УКРАЇНИ ОСОБА_1 (громадянин України ОСОБА_1 ) без руху .

2.Встановити позивачу строк у десять днів з дня вручення (отримання) ухвали про залишення позовної заяви без руху до для усунення недоліків позовної заяви.

3.Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені пунктом 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно ч. 2 ст. 256 КАС України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, і не підлягає оскарженню згідно ст. 294 КАС України.

Суддя Я.І. Добрянська