Справа № 420/368/22
Суддя: Катаєва Е.В.
Дата ухвалення: 2022-02-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/368/22
УХВАЛА
15 лютого 2022 року м. Одеса
Суддя Одеського окружного адміністративного суду Катаєва Е.В., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в Одеській області зобов`язання вчинити певні дії,
В С Т А Н О В И В:
До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в Одеській області, в якому він просить зобов`язати відповідача внести зміни в трудову книжку серії НОМЕР_1 на його ім`я, змінивши запис №2 « 09.09.03 Звільнений зі служби внутрішніх справ Н-3 про звільнення КМВС №251о/с від 20.08.2003 року» на запис: про звільнення з 16.09.2021 року, тобто на час видачі трудової книжки.
Відповідно до ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, крім іншого, відповідає заява вимогам, встановленим ст.ст.160, 161, 172 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.
Дослідивши позов та надані до нього документи ухвалою суду від 17.01.2022 року позов був залишений без руху з наступних підстав.
Частиною 1 ст.160 КАС України встановлено, що у позовній заяві позивач викладає зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.
Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно ч. 1 ст.5 КАС України, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло.
Статтею 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема:визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.
Вимоги позивача не відповідають чіткості та зрозумілості, не викладені у відповідності до ст.5 КАС України.
Частиною 3 ст.161 КАС України встановлено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Позивачем не наданий документ про сплату судового збору.
Статтею 1 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат
Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Згідно зі ст.4 Закону України «Про судовий збір» юридичні особи сплачують за подання до адміністративного суду позову не майнового характеру 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Частинами 1, 2 статті 122 КАС України встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Щодо спірних правовідносин про проходження публічної служби строк звернення встановлений ч.5 ст.122 КАС України, згідно з якою для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.
Позивач зазначив, що 29.12.2020 року він звернувся до відповідача із проханням у тому числі, надати належним чином оформлену трудову книжку, посилаючись на те, що вона при звільнені у 2003 році не була видана, а також на те, що саме відповідач повинен був оформити йому трудову книжку відповідно до Інструкції про порядок ведення трудових книжок працівників від 29.07.1993 року №58 (далі Інструкція №58), якою передбачено, що роботодавець самостійно придбає бланки трудових книжок і заповнює їх на працівників, для яких це місце роботи є першим. Обов`язок оформлення трудової книжки виник у ГУ МВС у 2000 році.
Представник ГК МВС видала йому трудову книжку серії НОМЕР_1 16.09.2021 року.
Таким чином, із записом в трудовій книжці позивач ознайомився 16.09.2021 року, проте заяви про поновлення строку звернення до суду із зазначенням причин поважності не зазначає.
Позивач вказує, що порушено строк видачі трудової книжки, а чинне законодавство передбачає право працівника на зміну дати звільнення у зв`язку із затримкою видачі трудової книжки і у такому разі днем звільнення вважається день її видачі.
Таким чином, основним порушенням свого права позивач вважає затримку видачі трудової книжки відповідачем, яка не видана у 2003 році при звільненні.
Інститут строку звернення до суду в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.
Строк звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом - проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Дотримання строку звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах, яка дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням.
Частиною 2 ст.122 КАС України визначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Таким чином, про порушення своїх прав позивач повинен був дізнатися у 2003 році при звільненні з органом МВС.
При цьому позивач, стверджуючи про порушення своїх прав щодо затримки видачі трудової книжки та посилаючись на те, що вона є відповідно до Інструкції основним документом про трудову діяльність, жодним чином не висвітлює питання своєї трудової діяльності з 2003 року, тобто протягом 18 років, оскільки будь-яке працевлаштування вимагає наявність трудової книжки.
Правила регулювання строків звернення до суду має на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.
Рішенням Конституційного Суду України №17-рп/2011 від 13.12.2011 року визначено, що держава може встановлювати відповідні процесуальні строки, обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Посилання позивача на правову позицію Верховного Суду викладену у постанові від 04.11.2020 року по справі №812/390/16, оскільки зі змісту постанови вбачаються інші обставини справи, а саме одразу після звільненні у 2014 році ОСОБА1 вимагала видати (направити на його адресу трудову книжку)

Згідно з частинами 1-3 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Враховуючи викладене суд вважав необхідним залишити позов без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Ухвалою суду від 17.01.2022 року позов був залишений без руху та позивачу наданий строк на усунення недоліків позову.

На виконання ухвали суду від 17.01.2022 року про залишення позову без руху позивач надав до суду документ про сплату судового збору та заяву про поновлення строку звернення до суду, однак не усунув недоліків щодо викладення змісту позову у відповідності до ст.5 КАС України, оскільки посилається на бездіяльність відповідача, вимоги з цього приводу не пред`являє. Також позивач не виконав ухвалу суду в частині висвітлення обставини щодо його трудової діяльності з 2003 року, тобто протягом 18 років, з огляду на те, що сам позивач посилається на положення Інструкції, що основним документом про трудову діяльність є трудова книжка та будь-яке працевлаштування вимагає наявність трудової книжки.

Вказані недоліки позову не усунуті, що є самостійною підставою для повернення позовної заяви.

Суд дійшов висновку про часткове усунення недоліків позову, а саме в частині сплати судового збору.

Дослідивши заяву позивача про поновлення строку звернення до суду суд дійшов висновку, що позивач взагалі не визначає будь-яких обставин щодо поважності пропуску строку звернення до суду, у зв`язку з чим суд визнає причини пропуску строку звернення не поважними та відповідно вказані обставини також є самостійною підставою для повернення позовної заяви.

В заяві про поновлення строку звернення до суду позивач наводить своє трактування ухвали суду щодо предмету розгляду справи, а в обґрунтування заяви про поновлення строку звернення до суду зазначає, що відповідач повинен був керуватися вимогами ст.47 КЗпПУ в редакції, що існувала на час виникнення спірних правовідносин, а саме: власник або уповноважений ним орган зобов`язаний в день звільнення видати працівникові належно оформлену трудову книжку і провести з ним розрахунок у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу. Тобто бездіяльність з боку відповідача була триваючою, тривалим та безперервним невиконанням суб`єктом обов`язків, передбачених законом. На думку позивача відповідач свідомо не вживав будь-яких дій з видачі йому трудової книжки. Навіть не виконав вимоги п. 4.2. Інструкції №58 щодо направлення працівнику, який не був присутній на роботі, у день його звільнення поштове повідомлення із вказівкою про необхідність отримання трудової книжки.

Також позивач у заяві вказує, що його трудової книжки до 18.06.2021 року взагалі фізично не існувало. Тобто спірні взаємовідносини виникли після дій з оформлення трудової книжки.

Таким чином, позивач у заяві про поновлення строку звернення до суду фактично виклав свої доводи щодо бездіяльності відповідача, та не наводить жодної причини поважності пропуску строку звернення до суду з позовом.

Враховуючи, що позивач ставить питання про внесення змін в отриману трудову книжку, а саме часу звільнення з 09.09.2003 року на 16.09.2021 року, з посиланням на неотримання ним трудової книжки, та тривалу бездіяльність відповідача щодо видачі йому трудової книжки, суд вважає необхідним обчислювати початок строку звернення до суду саме з 09.09.2003 року.

Висновок суду ґрунтується на тому, що сама по собі бездіяльність - це триваюча пасивна поведінка суб`єкта, яка виражається у формі не вчинення дії (дій), яку він зобов`язаний був і міг вчинити. Бездіяльність дійсно не має чітко окреслених часових меж, а саме явище бездіяльності є триваючим.

Відтак початок перебігу строків звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Оскільки спірні питання стосуються проходження служби, тобто трудових відносин позивач повинен був дізнатися про порушення своїх прав при звільненні зі служби, у тому числі він повинен був отримати трудову книжку, у тому числі вимагати її оформлення одразу після звільнення. Не оформлення трудової книжки та не отримання її при звільненні є початком протиправної бездіяльності відповідача, про яку позивач повинен був знати.

Тобто у даному випадку строк звернення до суду пропущений без поважних причин.

Позивач у заяві про поновлення строку звернення до суду вказує, що його трудової книжки до 18.06.2021 року взагалі фізично не існувало, а тому спірні взаємовідносини виникли після дій з оформлення трудової книжки.

Суд не приймає до уваги доводи позивача з огляду на його позовні вимоги. Крім того, позивач вказує, що йому трудова книжка за його зверненнями видана 16.09.2021 року, у разі незгоди з її оформленням та внесених записів, у позивача був наявний місяць для звернення до суду, проте він звернувся лише 05.01.2022 року, тобто з пропуском місячного строку звернення до суду.

Місячний строк звернення до суду встановлений спеціальною нормою щодо спірних з правовідносин про проходження публічної служби ч.5 ст.122 КАС України.

Позивач не наводить у заяві про поновлення строку звернення до суду будь яких причин поважності його пропуску, що у відповідності до приписів ст.123 КАС України є підставою для повернення позову.

Таким чином, суд дійшов висновку про наявність підстав для повернення позову встановлених п.1,п.9 ч.4 ст.169 КАС України.

Згідно з ч.5,6,8 ст.169 КАС України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху або про повернення позовної заяви надсилається особі, яка подала позовну заяву, не пізніше наступного дня після її постановлення. Копія позовної заяви залишається в суді. Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом

Керуючись ст.ст. 122, 123, 160, 161, 169, 248 КАС України, суд,-

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов громадянина ОСОБА_1 до Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в Одеській області зобов`язання вчинити певні дії - повернути позивачу без розгляду.

Роз`яснити позивачу що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом

Ухвала набирає законної сили у порядку ст.256 КАС України.

Ухвала може бути оскаржена в порядку та строки встановлені ст. ст. 293-295 КАС України.

Суддя Е.В. Катаєва