Справа № 640/13972/21
Суддя: Пащенко К.С.
Дата ухвалення: 2022-01-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 січня 2022 року м. Київ № 640/13972/21

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Пащенка К.С., за участю секретаря судового засідання Бокатової Я.А., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом

Спільного підприємства Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕЛІКОМ"

до: Державної комісії України по запасах корисних копалин,

Державної служби геології та надр України

третя особа Товариство з обмеженою відповідальністю "ФерроМет1"

про визнання бездіяльності протиправною, та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Спільним підприємством Товариством з обмеженою відповідальністю "ЕЛІКОМ" (адреса: 04053, м. Київ, вул. Січових Стрільців, 37-41, оф. 31, ідентифікаційний код - 31793009, ел. пошта - ) (далі - позивач, СП ТОВ "ЕЛІКОМ") подано на розгляд Окружному адміністративному суду міста Києва позов до Державної комісії України по запасах корисних копалин (адреса: 01133, м. Київ, вул. Кутузова, 18/7, ідентифікаційний код - 01432865, ел. пошта - ) (надалі - відповідач-1, ДКУ по запасах корисних копалин, ДКЗ) та Державної служби геології та надр України (адреса: 03057, м. Київ, вул. Цедіка Антона, 16, ідентифікаційний код - 37536031, ел. пошта - ) (альтернативно - відповідач-2, ДСГН України, Держгеонадра), у якому позивач просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Державної комісії України по запасах корисних копалин (01133, м. Київ, вул. Кутузова, будинок 18/7, ідентифікаційний код - 01432865) та Державної служби геології та надр України (03680, м. Київ, вул. Антона Цедіка, буд. 16, ідентифікаційний код - 37536031) щодо невжиття дій зі скасування протоколу засідання колегії Державної комісії України по запасах корисних копалин при Державній службі геології та надр № 4945 від 25.10.2019;

- зобов`язати Державну комісію України по запасах корисних копалин (01133, м. Київ, вул. Кутузова, будинок 18/7, ідентифікаційний код - 01432865) скасувати протокол № 4945 засідання колегії Державної комісії України по запасах корисних копалин від 25.10.2019 про розгляд матеріалів попередньої геолого-економічної оцінки ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків як окремого об`єкту надрокористування в Апостолівському районі Дніпропетровської області, поданих на розгляд Товариством з обмеженою відповідальністю "ФерроМет1", Державний реєстраційний номер У-19-466/1;

- зобов`язати Державну службу геології та надр України (03680, м. Київ, вул. Антона Цедіка, буд. 16, ідентифікаційний код - 37536031) скасувати рішення щодо введення в дію протоколу № 4945 засідання колегії Державної комісії України по запасах корисних копали від 25.10.2019 про розгляд матеріалів попередньої геолого-економічної оцінки ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків як окремого об`єкту надрокористування в Апостолівському районі Дніпропетровської області, поданих на розгляд Товариством з обмеженою відповідальністю "ФерроМет1", Державний реєстраційний номер У-19-466/1, що оформлене протоколом засідання робочої групи з розгляду протоколів Держгеонадра від 31.10.2019 № 153.

Мотивуючи позовні вимоги позивач зазначає, що через протиправну бездіяльність відповідачів, яка полягає у невжитті дій зі скасування протоколів ДКЗ № 3964 від 13.06.2017 та № 4945 від 25.10.2019 не тільки порушується право власності СП ТОВ "ЕЛІКОМ" на набуту у законний спосіб геологічну інформацію, а й обмежується його право на отримання у законний спосіб спеціального дозволу на користування надрами на геологічне вивчення, у тому числі дослідно-промислову розробку Мар`янського родовища вапняків.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 25.05.2021 (суддя Пащенко К.С.) позов залишено без руху.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 30.06.2021 відкрито провадження у даній адміністративній справі, постановлено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін; залучено до участі у справі Товариство з обмеженою відповідальністю "ФерроМет1" (адреса: 69013, Запорізька обл., місто Запоріжжя, вул. Базова, будинок 9, ідентифікаційний код - 32341106) у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору (в рішенні - третя особа, ТОВ "ФерроМет1").

Обґрунтовуючи позов позивач відзначає, що 23.10.2008 відповідно до протоколу проведення аукціону з продажу спеціального дозволу на користування надрами № 2 та договору купівлі-продажу спеціального дозволу на користування надрами від 26.09.2008 СП ТОВ «Еліком» отримало спеціальний дозвіл на користування надрами № 3368 від 23.10.2008 на геологічне вивчення, у тому числі дослідно-промислову розробку Мар`янського родовища вапняків площею 4,43 км2 (443 га) терміном на 5 років і уклало угоду про умови користування надрами від 23.10.2008.

На підставі договору купівлі-продажу права користування геологічною інформацією, відповідно до пакету аукціонної документації від 01.10.2008 № 29-10-02-170, що укладено між Державною геологічною службою та СП ТОВ «Еліком», останнє придбало право на користування геологічною інформацією по Мар`янському родовищу вапняків, що також підтверджується актом приймання передачі від 01.10.2008 № 170, рахунком № 158 від 01.10.2008 та платіжним дорученням від 03.10.2008 № 264.

На підставі спеціального дозволу СП ТОВ «Еліком» за власний рахунок здійснило комплексне геологічне вивчення зазначеної ділянки надр. Зокрема у 2010 - 2012 роках, згідно з технічним завданням СП ТОВ «Еліком» та на підставі договору на виконання геолого-економічної оцінки запасів цементної сировини Мар`янського родовища вапняків від 10.11.2010 № 28/10, Казенним підприємством «ПІВДЕНУКРГЕОЛОГІЯ», за результатами буріння 3-х свердловин, виконано перерахунок запасів вапняків Мар`янського родовища в якості карбонатної складової шихти для виробництва портландцементу.

СП ТОВ "ЕЛІКОМ" примічає, що у зв`язку з тим, що в проведених на родовищі роботах не було здійснено оцінку якості вапняків на придатність використання для виробництва портландцементу згідно вимог ДСТУ Б В.2.7-46-96 «Цементи загально технічного призначення. Технічні умови» та не проводилась перевірка якісних показників корисної копалини для отримання портландцементного клінкеру в заводських умовах, перший варіант звіту, який було направлено позивачем у 2012 році на розгляд ДКЗ, після зауважень експертів не був розглянутий.

У подальшому через ці зауваження, на замовлення та на підставі додаткової угоди № 2 до договору на виконання геолого-економічної оцінки запасів цементної сировини Мар`янського родовища вапняків від 10.11.2010 № 28/10 за кошти СП ТОВ "ЕЛІКОМ", Казенним підприємством «ПІВДЕНУКРГЕОЛОГІЯ» у 2012 році було додатково видобуто представницьку пробу вапняків родовища.

На підставі договору купівлі-продажу права користування геологічною інформацією від 23.06.2010 № 26/11-2-98, що укладено між Державною геологічною службою та СП ТОВ "ЕЛІКОМ", останнє придбало право на користування геологічною інформацією по Мар`янському родовищу вапняків.

За результатом проведених робіт на підставі договору на виконання геолого-економічної оцінки запасів цементної сировини Мар`янського родовища вапняків від 10.11.2010 № 28/10 КП «ПІВДЕНУКРГЕОЛОГІЯ» виконало та передало, а СП ТОВ "ЕЛІКОМ" сплатило та прийняло на підставі акту прийому-передачі науково-технічної продукції від 01.08.2013 - Звіт про геологічне вивчення надр «Геолого-економічна оцінка запасів цементної сировини Мар`янського родовища вапняків».

Надалі на підставі договору № 19/07/12-58 н/п на створення (передачу) науково-технічної продукції, що укладено між СП ТОВ "ЕЛІКОМ" та Державним науково- дослідним інститутом «УКРДІЦЕМЕНТ» від 19.07.2012 замовлено науково-дослідну роботу «Оцінка якості сировини Мар`янського родовища для виробництва портландцементного клінкеру за сухим способом виробництва», яка також була проведена за кошти позивача.

Результатом роботи ДНДІ «УКРДІЦЕМЕНТ» став комплекс технологічних досліджень з оцінки якості порід Мар`янського родовища для виробництва портландцементного клінкеру за сухим способом виробництва відповідно до вимог ТУ У 27.1-1-2008 «Сировина для виробництва портландцементного клінкеру. Технічні умови» та Зміни № 1 до них».

Пізніше на підставі договору № 21/11/12-78 н/п на створення (передачу) науково-технічної продукції, що укладено між СП ТОВ "ЕЛІКОМ" та Державним науково-дослідним інститутом «УКРДІЦЕМЕНТ» від 21.11.2012 на замовлення і за кошти СП ТОВ "ЕЛІКОМ", ДНДІ «УКРДІЦЕМЕНТ» проведено випал зразків сировинних сумішей у напівромисловій силітовій печі при температурі випалу 1440 °С. За результатами проведеної науково-дослідної роботи у 2013 році підготовлено звіт «Визначення активності клінкерів, одержаних на базі вапняків Мар`янського родовища».

На підставі технологічних проб було встановлено, що із вапняків Мар`янського родовища може бути виготовлений портландцементний клінкер з активністю (в залежності від виду вапняку та тонини помелу) М400 та М500.

За результатами проведених робіт геолого-економічну оцінку було доповнено та передано на затвердження в Державну комісію по запасах корисних копалин при Державній службі геології та надр України.

Протоколом засідання колегії ДКЗ від 30.04.2013 № 2910 (в тексті - Протокол ДКЗ № 2910) затверджено балансові запаси вапняків загальнодержавного значення Мар`янського родовища, які відповідають вимогам ТУ У 27.1-1:2008 «Сировина для виробництва портландцементного клінкеру. Технічні умови» і придатні в якості карбонатної складової сировинних сумішей для виробництва портландцементу марки М400 та М500 за міцністю відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.7-46:2010 «Цементи загальнобудівельного призначення. Технічні умови».

Також цим протоколом Мар`янське родовище було визнано підготовленим для промислової розробки СП ТОВ «ЕЛІКОМ», а звіт було передано на постійне зберігання до ДНВП «Геоінформ України», згідно з повідомленням про прийняття звіту № 63945 від 23.07.2013.

З огляду на таке позивач акцентує, що вказане свідчить про повноту та достатність геологічного вивчення відповідної ділянки надр.

Поряд із цим СП ТОВ "ЕЛІКОМ" звернуло увагу, що постановою Кабінету Міністрів України від 29 січня 2020 року № 64 «Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 7 листопада 2018 року № 939», з 15 лютого 2020 року з підпункту 3 пункту 2, яким визначено відомості, що належить до вторинної (обробленої) геологічної інформації, виключено один із її різновидів, а саме протоколи затвердження виявлених запасів і ресурсів корисних копалин та кондицій на мінеральну сировину.

У зв`язку із цим доступ до протоколів затвердження запасів корисних копалин став загальнодоступним.

Внаслідок такого СП ТОВ «ЕЛІКОМ» стало відомо, що Товариство з обмеженою відповідальність «Ферромет1» за відсутності спеціального дозволу на користування надрами придбало вторинну геологічну інформацію щодо Мар`янського родовища вапняків та провело камеральним шляхом роботи з використанням матеріалів геологорозвідувальних робіт 1961-1962 і 1972-1973 років.

Крім того СП ТОВ "ЕЛІКОМ" дізналося, що у 2017 році, на підставі поданих ТОВ «Ферромет1» матеріалів попередньої геолого-економічної оцінки ділянки Центральна (північна і південна частини) частини Мар`янського родовища вапняків як окремого об`єкту надрокористування в Апостолівському районі Дніпропетровської області, Державною комісією України по запасах корисних копалин, Протоколом засідання колегії ДКЗ № 3964 від 13.06.2017 (в тексті - Протокол ДКЗ № 3964) було виділено в окремий об`єкт надрокористування ділянку Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків в Апостолівському районі Дніпропетровської області та апробовано станом на 01.01.2017 балансові запаси вапняків загальнодержавного значення ділянки Центральна (північна та південна частини) Мар`янського родовища вапняків, що відповідають вимогам ТУУ 27.1-1:2008 «Сировина для виробництва портландцементного клінкеру. Технічні умови» і придатних в якості карбонатної складової сировинних сумішей для виробництва портландцементу, марки М400 та М500 за міцністю відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.7-46:2010 «Цементи загальнобудівельного призначення. Технічні умови».

У 2019 році за результатами розгляду матеріалів попередньої геолого-економічної оцінки ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків, що виділяється як окремий об`єкт надрокористування в Апостолівському районі Дніпропетровської області, поданих ТОВ «Ферромет1», Державною комісією України по запасах корисних копалин при Державній службі геології та надр України, протоколом № 4945 від 25.10.2019 (за текстом - Протокол ДКЗ № 4945) було виділено в окремий об`єкт надрокористування ділянку Центральна (південна та північна частини) Мар`янського родовища вапняків в Апостолівському районі Дніпропетровської області та апробовано станом на 01.01.2019, балансові запаси вапняків загальнодержавного значення ділянки Центральна (південна та північна частини) Мар`янського родовища вапняків, що відповідають вимогам ТУУ 27.1-1:2008 «Сировина для виробництва портландцементного клінкеру. Технічні умови».

Як зауважує позивач, зі змісту Протоколів ДКЗ № 3964 та № 4945, вбачається, що ТОВ "Ферромет1" неправомірно заволоділо, а згодом протиправно, тобто без згоди власника, використало геологічну інформацію, яка виготовлена за замовленням та за кошти позивача, зокрема це стосується Протоколу ДКЗ № 2910, який згідно з чинним на той час законодавством належав до геологічної інформації та який без згоди власника, тобто СП ТОВ «ЕЛІКОМ», неможливо було отримати жодним чином.

На рахунок відміченого СП ТОВ "ЕЛІКОМ" визначає, що у пункті 1.4. Протоколу ДКЗ № 3964 заначено, що Протокол ДКЗ № 2910 від 30.04.2013 щодо затвердження запасів Мар`янського родовища - доданий до Звіту ТОВ «ГЕОПРОФ» «Попередня геолого-економічна оцінка ділянок «Південний кар`єр» і «Північний кар`єр» Мар`янського родовища вапняків в Апостолівському районі Дніпропетровської області від 2017 року.

Виходячи зі змісту Протоколу ДКЗ № 3964, позивач вважає, що в ньому присутні положення з Протоколу ДКЗ № 2910 та висновки, до яких неможливо було б дійти без використання такого протоколу (№ 2910).

При цьому СП ТОВ "ЕЛІКОМ" висвітлює, що крім ного інші особи не проводили робіт з оцінювання сировинних сумішей для виробництва портландцементу, які здійснювало ДНДІ «Укрдіцемент» за прямим договором з СП ТОВ "ЕЛІКОМ". З 2013 року жодна компанія не отримувала спеціальній дозвіл на проведення геологічного вивчення Мар`янського родовища, оскільки не мала можливості проводити такі роботи, тому що ці роботи передбачають відбір напівпромислової проби сировини родовища для подальшого виготовлення портландцементу.

Відповідне свідчить про те, що звіт ТОВ «ГЕОПРОФ» «Попередня геолого- економічна оцінка ділянок «Південний кар`єр» і «Північний кар`єр» Мар`янівського родовища вапняків в Апостолівському районі Дніпропетровської області від 2017 року (відповідальний ОСОБА_3), ґрунтується на відомостях, які неправомірно отримані ТОВ "Ферромет1" та з порушенням права власності СП ТОВ «ЕЛІКОМ» на геологічну інформацію створену за його власні кошти.

Тим самим, ДКЗ під час прийняття Протоколу ДКЗ № 3964 необґрунтовано взяла до уваги матеріали, що були надані ТОВ "Ферромет1" та ТОВ «ГЕОПРОФ», зокрема звіт ТОВ «ГЕОПРОФ» «Попередня геолого-економічна оцінка ділянок «Південний кар`єр» і «Північний кар`єр» Мар`янського родовища вапняків в Апостолівському районі Дніпропетровської області від 2017 року, який містить в собі матеріали з геологічного вивчення Мар`янського родовища корисних копалин, підрахунок їх запасів та техніко-економічне обґрунтування промислового значення, покладений в Протокол ДКЗ № 2910 до якого ні ТОВ "Ферромет1", ні ТОВ «ГЕОПРОФ» не мали законного доступу. На підставі геологічної інформації якою правомірно володіли ТОВ "Ферромет1" та ТОВ «ГЕОПРОФ» неможливо дійти до висновків, які містяться в Протоколі ДКЗ № 3964.

Тому, позивач має переконання, що приймаючи Протокол ДКЗ № 3964, який згодом покладено в основу Протоколу ДКЗ № 4945, відповідач-1 діяв необґрунтовано, тобто без врахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, оскільки при підготовці Звіту ТОВ «ГЕОПРОФ» «Попередня геолого-економічна оцінка ділянок «Південний кар`єр» і «Північний кар`єр» Мар`янського родовища вапняків в Апостолівському районі Дніпропетровської області від 2017 року (відповідальний ОСОБА_3) та Звіту ТОВ «ГЕОПРОФ» «Геолого-економічне обґрунтування виділення ділянки Центральна (північна та південна частини) Мар`янського родовища вапняків в Апостолівському районі Дніпропетровської області від 2019 року (відповідальний ОСОБА_1 ) неправомірно використано як джерела інформації геологічну інформацію створену за замовленням та за власні кошти СП ТОВ "ЕЛІКОМ".

Окремо, позивач звертає увагу, що постановою Кабінету Міністрів України від 27 січня 1995 року № 59 затверджено «Положення про порядок надання гірничих відводів» (альтернативно - Постанова КМУ № 59), згідно із пунктом 20 якого забороняється надання гірничого відводу із залишенням за його межами ділянки родовища, рудних тіл, жил і покладів корисних копалин, не придатних для самостійної розробки.

Відносини державної реєстрації робіт і досліджень, пов`язаних із геологічним вивченням надр регулюються наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 14.06.2013 № 263 (в рішенні - Наказ № 263), яким затверджено «Порядок державної реєстрації робіт і досліджень, пов`язаних із геологічним вивченням надр» (далі - РДГВН), який установлює єдину процедуру державної реєстрації робіт і досліджень, пов`язаних із геологічним вивченням надр, з метою запобігання їх дублюванню при подальшому вивченні геологічної будови надр, виявленні та оцінці запасів і якості корисних копалин, дослідженні екологічного стану геологічного середовища, з`ясуванні гірничотехнічних, гідрогеологічних та інших умов розробки родовищ корисних копалин і використання надр для цілей, не пов`язаних з видобуванням корисних копалин.

Державна реєстрація РДГВН - офіційне свідчення про доцільність здійснення певних видів і обсягів робіт, які спрямовані на збільшення повноти геологічної, гідрогеологічної, інженерно-геологічної, геофізичної, еколого-геологічної та геохімічної вивченості надр.

Відповідно до пункту 1.4. Наказу № 263, державній реєстрації підлягають РДГВН, що проводяться на основі:

діючого спеціального дозволу на користування надрами;

затвердженого в установленому порядку пооб`єктного плану виконавця РДГВН;

висновку щодо доцільності розподілу раніше затверджених запасів корисних копалин родовища (ділянки) на окремі об`єкти надрокористування, затвердженого в установленому порядку.

Відповідно до пункту 3.5. Наказу № 263, у державній реєстрації РДГВН може бути відмовлено, серед іншого, у разі визнання поданих РДГВН такими, що раніше виконані або знаходяться в стадії виконання іншими надрокористувачами (дублювання робіт).

Згідно пунктом 3.9. Наказу № 263, звітні матеріали про результати робіт, які виконані без державної реєстрації або не відповідають реєстраційним даним, не приймаються до розгляду Державної комісії України по запасам корисних копалин.

Позивач визначає, що форми 3-гр СП ТОВ «ЕЛІКОМ» та ТОВ «Ферромет1» дублюють роботи з геологічного вивчення.

Зважаючи на те, що Протоколом ДКЗ № 2910 Мар`янське родовище було визнано підготовленим для промислової розробки СП ТОВ «ЕЛІКОМ» необхідності здійснювати довивчення зазначеної ділянки надр не було.

Тобто, Державна служба геології та надр України всупереч абзацу другого статті 49 Кодексу України про надра неправомірно зареєструвала форму 3-ГР по Мар`янському родовищу за ТОВ "Ферромет1", про що зазначено у пункті 3.9. Протоколу від 25 жовтня 2019 року № 4945, що є дублюванням геологічних робіт і досліджень виконаних СП ТОВ «ЕЛІКОМ».

В межах питання «виділення окремих об`єктів надрокористування», позивач зазначив, що відповідна модель розробки родовища передбачає, що значна частина родовища залишиться за межами дозволу і не буде відпрацьована, оскільки це неможливо з точки зору чинного законодавства. У зв`язку з цим, виділення в межах Мар`янського родовища ділянки Центральна (північна і південна частини) як окремого об`єкта надрокористування стане вибірковим відпрацюванням багатої кількості ділянок родовищ, що призведе до значних втрат запасів корисних копалин.

Таке виділення ділянки Центральна (південна і північна частини) Мар`янського родовища вапняків в окремий об`єкт надрокористування може призвести до псування всього родовища і нераціонального його використання та є економічно недоцільним.

Вказавши позиції щодо: використання як джерела інформації геологічної інформації створеної за замовленням та за власні кошти СП ТОВ "ЕЛІКОМ"; реєстрації форми 3-гр; виділення окремих об`єктів надрокористування; позивач, в площині питання порушення своїх прав, свобод та інтересів, висвітлює, що рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 08.11.2019 у справі № 280/4380/19 задоволено позовні вимоги ТОВ "Ферромет1" до Державної служби геології та надр України про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії.

Ознайомившись з відомостями судової справи № 280/4380/19 СП ТОВ "ЕЛІКОМ" дізналося, що ТОВ "Ферромет1" використало геологічний звіт № 65617 «Попередня геолого- економічна оцінка ділянок Північний кар`єр і Південний кар`єр Мар`янського родовища вапняків у Апостолівському районі Дніпропетровської області при оформленні протоколу ДКЗ України № 3964, яким апробували запаси вапняків Мар`янського родовища. В першу чергу у протоколах згадані відомості щодо результатів робіт, які виконувались тільки СП ТОВ «ЕЛІКОМ».

Так, з метою усунення порушень своїх прав, СП ТОВ "ЕЛІКОМ" неодноразово зверталось до уповноважених органів з вимогою вжити заходів, так як не надавало жодній організації права використовувати отримані під час проведення геологічного вивчення Мар`янського родовища вапняків геологічної та технологічної інформації.

Зокрема, СП ТОВ «ЕЛІКОМ» звернулось до ДНВП «Геоінформ України» з листом про надання інформації щодо перетину географічних координат Мар`янського родовища вапняків, яке включено до державного балансу родовищ згідно Протоколу від 30.04.2013 № 2910 засідання колегії Державної комісії України по запасах корисних копалин при Державній службі геології та надр України та Мар`янського родовища ділянок «Південний кар`єр» та «Центральний кар`єр», які апробовано згідно Протоколу ДКЗ № 3964 (лист від 03.04.2019 № 1/04).

Однак відповіді щодо використання геологічної інформації СП ТОВ «ЕЛІКОМ» не отримало.

Листом від 03.08.2020 № 4/08 позивач звернувся до відповідачів з клопотанням переглянути рішення про введення в дію протоколів ДКЗ № 3964 та № 4945 у зв`язку з допущенням численних порушень під час їх прийняття.

У відповіді на лист СП ТОВ "ЕЛІКОМ" (лист від 19.08.2020 № 831/10), Державна комісія України по запасах корисних копалин повідомила про відсутність підстав для скасування Протоколів ДКЗ № 3964 та № 4945. При тому зазначено, що Протоколи ДКЗ № 3964 та № 4945 розглянуті та схвалені Державною Службою геології та надр України згідно з протоколом засідання Робочої групи з розгляду протоколів Держгеонадра від 31.10.2019 № 153.

У відповіді на лист позивача (лист від 07.10.2020 № 15100/01-2/10-20), Державна служба геології та надр України повідомила про відсутність підстав для скасування Протоколів ДКЗ № 3964 та № 4945.

Підсумовуючи викладене у наведеному блоці позивач зауважив, що проаналізувавши відповіді, що надійшли від відповідачів, СП ТОВ «ЕЛІКОМ» повторно звернулось до Державної служби геології та надр України з додатковими обґрунтуваннями та вимогою (лист від 01.12.2020 № 1/12) невідкладно винести на розгляд робочої групи питання про скасування Протоколу ДКЗ № 3964 від 13.06.2017 та Протоколу ДКЗ № 4945 від 25.10.2019.

Втім станом на 20.05.2021 відповіді на вимогу СП ТОВ "ЕЛІКОМ" не отримано.

Тому внаслідок протиправної бездіяльності відповідачів, що полягає у невжитті дій зі скасування протоколів ДКЗ № 3964 від 13.06.2017 та № 4945 від 25.10.2019 не тільки порушується право власності СП ТОВ "ЕЛІКОМ" на набуту у законний спосіб геологічну інформацію, а й обмежується його право на отримання у законний спосіб спеціального дозволу на користування надрами на геологічне вивчення, у тому числі дослідно-промислову розробку Мар`янського родовища вапняків.

Про викладене позивач наголосив на своєму зверненні у серпні 2020 року до Держгеонадра із заявою про надання спеціального дозволу на користування надрами з метою видобування вапняків Мар`янського родовища у Дніпропетровській області, однак позивачу листом від 01.09.2020 № 13259/01/2/11-20 заяву СП ТОВ "ЕЛІКОМ" з формальних підстав було повернуто.

З викладеними позивачем твердженнями відповідач-1 не погоджується та у відзиві вказав, по-перше, що з огляду на звернення позивача до відповідачів з листами в питанні скасування протоколів ДКЗ: від 13.06.2017 № 3964, від 25.10.2019 № 4945 у серпні 2020 року, то є очевидним, що СП ТОВ "Еліком" відомо про протокол ДКЗ № 4945 принаймні з 03.08.2020 та позицію ДКЗ стосовно скасування протоколу ДКЗ № 4945 з листа ДКЗ від 19.08.2020, а також позицію Держгеонадра з приводу протоколу № 4945 з листа Держгеонадр від 07.10.2020.

Проте, СП ТОВ "Еліком" звернулось до суду з адміністративним позовом про визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень (зокрема, ДКЗ) протиправною та зобов`язання вчинити дії лише 20.05.2021, тобто більше ніж через дев`ять місяців, з моменту дізнання про наявність даного документу та позиції ДКЗ щодо його скасування.

Однак з адміністративного позову не вбачається поважних причин для поновлення пропущеного строку.

З приводу залишення позову без розгляду ДКУ по запасах корисних копалин подано клопотання № 697/10 від 14.07.2021.

По-друге, СП ТОВ "Еліком" отримало спеціальний дозвіл на користування надрами від 23.10.2008 № 3368 (геологічне вивчення надр, в т. ч ДПР корисних копалин загальнодержавного значення; родовище Мар`янське) з терміном дії до 23.10.2013 та який анульовано 03.02.2014 (інформація щодо спеціальних дозволів міститься на сайті http://geoinf.kiev.ua/specdozvoli/).

У 2013 році СП ТОВ "Еліком" подало на розгляд ДКЗ матеріали геолого-економічної оцінки вапняків Мар`янського родовища в Апостолівському районі Дніпропетровської області, в якості карбонатної складової для виробництва портландцементного клінкеру.

За результатами розгляду матеріалів на засіданні колегії ДКЗ були прийняті рішення, зокрема, затверджено балансові запаси вапняків, які оформлені протоколом ДКЗ від 30.04.2013 № 2910.

У 2017 році ТОВ "Ферромет1" подало на розгляд до ДКЗ матеріали геолого- економічної оцінки, що викладені в звіті "Попередня геолого-економічна оцінка ділянок "Південний кар`єр" і "Північний кар`єр" Мар`янського родовища вапняків в Апостолівському районі Дніпропетровської області", оформленого ТОВ "Геопроф" (за тестом - Звіт). ТОВ "Геопроф" за технічним завданням ТОВ "Ферромет1" проведено роботи з попередньої геолого-економічної оцінки ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків. Роботи проведені камеральним шляхом з використанням матеріалів геологорозвідувальних робіт 1961-1962 і 1972-1973 років, викладених у звіті Павлоградської ГРЕ 1973 року (геологічна інформація щодо Мар`янського родовища отримана ТОВ "Ферромет1" відповідно до договору купівлі-продажу права на користування геологічною інформацією від 06.03.2017 № 24/11, укладеного з Держгеонадра).

Доцільність проведення робіт визначена Держгеонадра - роботи з попередньої геолого-економічної оцінки ділянок "Південний кар`єр" і "Північний кар`єр" Мар`янського родовища вапняків в Апостолівському районі Дніпропетровської області зареєстровані за номером У-17-305/1 (форма 3-гр).

ДКЗ відповідно до результатів проведеної державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин і розгляду Звіту апробувала балансові запаси вапняків загальнодержавного значення ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків, придатних як цементна сировина. Рішення колегії ДКЗ оформлено протоколом ДКЗ № 3964 від 13.06.2017.

У 2019 році ТОВ "Ферромет1" подало на розгляд до ДКЗ матеріали попередньої геолого-економічної оцінки ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків, що виділяється як окремий об`єкт надрокорисгування в Апостолівському районі Дніпропетровської області.

Доцільність проведення робіт визначена Держгеонадра - "виконати геолого-економічне обґрунтування виділення ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків у Апостолівському районі Дніпропетровської області; апробація запасів ДКЗ" та ці роботи зареєстровані за номером У-19-466/1 (форма 3-гр). Роботи проведені камеральним шляхом з використанням матеріалів геологорозвідувальних робіт 1961-1962 і 1972-1973 років (геологічна інформація щодо Мар`янського родовища отримана ТОВ "ФерроМетГ відповідно до договору купівлі-продажу права на користування геологічною інформацією від 06.03.2017 № 24/11, укладеного з Держгеонадра.

За результатами проведених робіт, ДКЗ апробовані балансові запаси вапняків загальнодержавного значення ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків. Рішення колегії ДКЗ оформлено протоколом ДКЗ № 4945 від 25.10.2019.

У зв`язку із апробацією запасів вапняків ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків відповідно до протоколу ДКЗ № 4945, протокол ДКЗ № 3964 визнано таким, що втратив чинність у частині щодо апробації запасів вапняків ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища та їх техніко-економічних показників (пункт 3.9 протоколу ДКЗ № 4945). Протокол ДКЗ № 4945 визнано доповненням до протоколу ДКЗ № 3964.

Протокол ДКЗ № 4945 направлено до Держгеонадр для розгляду й уведення в дію (п. 3.11 протоколу).

Робочою групою Держгеонадра з розгляду протоколів ДКЗ протокол ДКЗ № 4945 був схвалений (уведений в дію).

Рішення Робочої групи оформлено протоколом від 31.10.2019 № 153.

Відповідач-1 конкретизує, що в пункті 9 «Положення про порядок проведення державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин», затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 22.12.1994 № 865, та Методичних рекомендаціях щодо змісту, оформлення і порядку подання на розгляд Державної комісії по запасах корисних копалин матеріалів геолого-економічних оцінок родовищ металічних і неметалічних корисних копалин, затверджених наказом ДКЗ України від 21.07.2015 № 293, визначено перелік документів, що повинні міститись в матеріалах звіту.

Ані в «Положенні про порядок проведення державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин», ані в цих методичних рекомендаціях не міститься інформація про обов`язок надання замовниками державної експертизи документів щодо розпорядження/користування геологічною інформацією, а перевірка питання власності геологічної інформації не є предметом державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин.

По-третє, посилання по тексту протоколу ДКЗ № 3964 на існування протоколу ДКЗ № 2910 не є використанням геологічної інформації, яка зазначена в цьому протоколі, а спрямоване на реалізацію принципів державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин, зокрема, наукової обґрунтованості, об`єктивності і комплексності з метою створення умов для найповнішого, економічно раціонального й комплексного використання запасів родовищ корисних копалин з дотриманням вимог щодо охорони надр та навколишнього природного середовища.

В протоколах ДКЗ №№ 3964 та 4945 зазначено, що оцінка запасів вапняків ділянки Центральна для ТОВ «ФерроМет1» проводилась ТОВ "Геопроф" за даними свердловин, пробурених на різних стадіях геологічного вивчення родовища (1961-1962 і 1972-1973 pp.). Аналіз якісних показників корисної копалини проводився за результатами геологорозвідувальних робіт 1961-1962 і 1972-1973 років. При підрахунку запасів вапняків ділянки Центральна використано геологічну інформацію, що отримана відповідно до договору купівлі-продажу прав на користування геологічною інформацією, укладеного між ТОВ «ФерроМет1» та Держгеонадра, а саме звіту: "Геологический отчет Приднепровской гидрогеологической и инженерно-геологической партии о детальной разведке Марьинского месторождения цементного сырья./Апостоловский р-н Днепропетровской обл./1973" (Павлоград ГРЭ тр. "Укрюжгеология", автор ОСОБА_2 , інв. № 35930).

ДКЗ не здійснює контроль за отриманням (реалізацією), створенням і придбанням суб`єктами господарювання геологічної інформації.

В силу пунктів 20-22 «Положення про порядок проведення державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин» державна експертиза та оцінка запасів корисних копалин проводиться експертами.

ДКУ по запасах корисних копалин відмічає, що виходячи з покладених на експертів ДКЗ обов`язків - питання розпорядження геологічною інформацією, встановлення права власності/користування нею не відносяться до компетенції експертів, як і не підлягає їхньому розгляду легітимність використання геологічної інформації.

По-четверте, державну реєстрацію РДГВН здійснює Державна служба геології та надр України (п. 1.3 «Порядку державної реєстрації робіт і досліджень, пов`язаних із геологічним вивченням надр» та пп. 6 п. 4 Положення про Державну службу геології та надр України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.12.2015 № 1174).

Відповідно до пунктів 1.1, 1.2 «Порядку державної реєстрації робіт і досліджень, пов`язаних із геологічним вивченням надр» державна реєстрація РДГВН - офіційне свідчення про доцільність здійснення певних видів і обсягів робіт, які спрямовані на збільшення повноти геологічної, гідрогеологічної, інженерно-геологічної, геофізичної, еколого-геологічної та геохімічної вивченості надр.

Відповідно до пункту 3.9 «Порядку державної реєстрації робіт і досліджень, пов`язаних із геологічним вивченням надр» звітні матеріали про результати робіт, які виконані без державної реєстрації не приймаються до розгляду ДКЗ.

Доцільність проведення робіт щодо виконання геолого-економічного обґрунтування виділення ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`яиського родовища вапняків у Апостолівському районі Дніпропетровської області та апробація запасів ДКЗ визначена Держгеонадра та роботи зареєстровані за номером У-19-466/1 (форма 3-гр).

Реєстрація вищезазначених робіт не оскаржувалась та не скасовувалась.

Подані та розглянуті на засіданні матеріали Звіту, експертні висновки, доповнення та пояснення авторів звіту надали можливість прийняти рішення колегією ДКЗ у 2019 pоці, які оформлені протоколом ДКЗ № 4945.

Протокол ДКЗ № 4945 передано до Держгеонадра для його розгляду та уведення в дію (рішення про його схвалення (уведення в дію оформлено рішенням Робочої групи Держгеонадра від 31.10.2019 № 153).

Відповідач-1 констатує, що враховуючи те, що роботи і дослідження, пов`язані із геологічним вивченням надр були зареєстровані Держгеонадра, а їх реєстрація не була скасована чи оскаржена, подані на розгляд ДКЗ матеріали геолого-економічних оцінок з урахуванням додатково наданих на вимогу експертизи доповнень і пояснень, містили необхідні дані для характеристики геологічної будови ділянки родовища, якості й технологічних властивостей вапняків, гірничо-геологічних і гірничотехнічних умов розробки, обґрунтування параметрів підрахунку запасів корисної копалини і промислової оцінки ділянки родовища, протокол ДКЗ № 4945 розглянуто та схвалено Держгеонадра - ДКЗ не має достатніх правових підстав для скасування рішень, оформлених протоколом ДКЗ № 4945.

Відзиву на позов відповідачем-2 до суду не подано.

У своїх письмових поясненнях щодо позову третя особи примітила, що 06.03.2017 ТОВ «ФерроМет1» отримало право на користування геологічною інформацією по Мар`янському родовищу вапняків відповідно до договору купівлі-продажу геологічної інформації № 24/11 між ТОВ «ФЕРРОМЕТІ» та Державною службою геології та надр України.

Зазначений договір не визнано недійсним, а отже в силу ст. 204 Цивільного кодексу України, даний правочин є правомірним.

В подальшому ТОВ «ФерроМет1» з ТОВ «Геопроф» було укладено договір на виконання робіт по створенню науково-технічної продукції. Роботи ТОВ «Геопроф» були проведені камеральним способом з використанням матеріалів геологорозвідувальних робіт 1961-1962 року; 1972-1973 року.

За результатами проведених робіт ТОВ «Геопроф» було складено звіт про розвідку родовищ твердих корисних копалин.

Цей договір також не було оскаржено та судом його не визнано недійсним.

Тобто, ТОВ «ФерроМет1» є належним користувачем геологічної інформації, яку придбано на підставі договору з Держгеонадра, та права якого фактично оскаржуються наразі. При цьому, в результаті реалізації договору, на підставі якого отримано у користування геологічну інформацію, в подальшому було оформлено звіт та відповідно оскаржуваний протокол.

Саме геологічна інформація, що належить ТОВ «ФерроМет1», міститься в оскаржуваному протоколі, який є доповненням до Протоколу № 3964 від 13.06.2017.

У експертизі, яка міститься у додатках до Протоколу ДКЗ України № 4945, експерт ДКЗ України Почупайло В.В. не вказує як зауваження відсутність будь-яких дозвільних документів на геологічну інформацію. Натомість, у «висновку» він вказує, що «оцінка якісних показників корисної копалини Центральної ділянки виконана за результатами лабораторних і лабораторно-технологічних випробувань вапняків і глинистих порід Марийського родовища проведених у 1963 та 1973 роках».

Крім того, у додатках до оскаржуваного протоколу, містяться відповіді на зауваження експерта. Так, у відповідях на зауваження експерта ДКЗ України Є. Грицая зазначено, що у ТОВ «ФерроМет1» немає доступу до протоколу ДКЗ України № 2910, а звіт ґрунтується на офіційно придбаній ТОВ «ФерроМетІ» геологічній інформації та інформації доступної на сайті Геоінформ України.

Отже, позивачем не доведено належними та допустимими доказами те, що в оскаржуваному протоколі міститься геологічна інформація, яка належить йому на праві власності.

На думку третьої особи, посилання на використання геологічної інформації у протоколі ДКЗ України № 3964, до якого оскаржуваним протоколом в подальшому внесено зміни, не може братися до уваги судом. Оскільки цей протокол не є предметом розгляду у даній справі, та про його касування позивач у даній справі не ставить питання.

ТОВ "ФерроМет1" також вказано, що СП ТОВ "ЕЛІКОМ" у позовній заяві зазначає, що у серпні 2020 року зверталося до Держгеонадра із заявою про надання спеціального дозволу на користування надрами, однак листом від 01.09.2020 заяву було повернуто.

Оскаржуваний протокол взагалі не згадується у листі Держгеонадра, а отже не може вважатись перешкодою для позивача в отриманні спеціального дозволу на користування надрами.

В аспекті такого третя особа виділяє, що питання правомірності повернення заяви СП ТОВ «Еліком» розглядалось в судовому порядку. Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 21 грудня 2020 року по справі № 160/11619/20 було відмовлено у задоволенні позовних вимог СП ТОВ «Еліком» щодо визнання протиправними дій Держгеонадра щодо повернення листом від 01.09.2020 СП ТОВ «Еліком» заяви щодо надання спеціального дозволу на користування надрами з метою видобування вапняків.

Тобто, позивачем не доведено, що існування оскаржуваного протоколу створює перешкоди йому в отриманні спеціального дозволу на користування надрами.

Щодо незаконного використання геологічної інформації, яка нібито належить позивачу, та нібито незаконно використана у протоколі, то третьою особою зауважується, що СП ТОВ «Еліком» не зверталося з приводу захисту його прав на геологічну інформацію, а твердження щодо наявності такої інформації у протоколі нічим не підтверджено.

Надаючи пояснення третя особа переконана, що протоколи ДКЗ України були реалізовані в момент, коли їх було розглянуто та схвалено Держгеонадра. Отже, переглянути та тим більше скасувати їх вже неможливо.

Окремо третьою особою в поясненнях ставиться питання про пропущення позивачем шестимісячного строку на звернення до суду, позаяк такий сплинув у лютому 2021 року, так як позивачу з листа від 19.08.2020 стало відомо про відсутність підстав для перегляду Протоколу ДКЗ № 4945.

Всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд виходить з такого.

У 2008 році відповідно до протоколу проведення аукціону з продажу спеціального дозволу на користування надрами від 26.09.2008 № 2 та договору купівлі-продажу спеціального дозволу на користування надрами від 26.09.2008 СП ТОВ «Еліком» отримало спеціальний дозвіл на користування надрами № 3368 від 23.10.2008 на геологічне вивчення та дослідно-промислову розробку Мар`янського родовища вапняків площею 4,43 км2 (443 га) терміном на 5 років.

У рамках зазначеного спеціального дозволу позивачем здійснено комплексне геологічне вивчення зазначеної ділянки надр. Зокрема, у 2010-2012 роках, згідно з технічним завданням СП ТОВ «Еліком», Казенним підприємством «ПІВДЕНУКРГЕОЛОГІЯ», за результатами буріння 3-ьох свердловин, виконано перерахунок запасів вапняків Мар`янівського родовища в якості карбонатної складової сировинних сумішей для виробництва портландцементу.

На підставі даних з геологічного вивчення зазначеної ділянки надр наданих СП ТОВ «Еліком», Державною комісією України по запасах корисних копалин при Державній службі геології та надр України Протоколом № 2910 від 30.04.2013 було затверджено, станом на 01.01.2013, балансові запаси вапняків загальнодержавного значення Мар`янського родовища, які відповідають вимогам ТУ У 27.1-1:2008 «Сировина для виробництва портландцементного клінкеру. Технічні умови». Також Протоколом ДКЗ № 2910, Мар`янське родовище визнано підготовленим для промислової розробки СП ТОВ «ЕЛІКОМ».

Протоколом ДКЗ № 2910 затверджено запаси Мар`янського родовища в межах строку дії спеціального дозволу на користування надрами № 3368 від 23.20.2008.

Поряд із цим, згідно протоколу засідання Державної комісії України по запасах корисних копалин при Державній службі геології та надр України № 3964 від 13.06.2017 розгляду матеріалів попередньої геолого-економічної оцінки ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків як окремого об`єкту надрокористування, поданих на розгляд ТОВ «Ферромет 1», постановлено, серед іншого:

- виділити в окремий об`єкт надрокористування ділянку Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків в Апостолівському районі Дніпропетровської області;

- апробувати станом на 01.01.2017 балансові запаси вапняків загальнодержавного значення ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків, що відповідають вимогам ТУ У 27.1-1:2008 «Сировина для виробництва портландцементного клінкеру. Технічні умови»;

- визнати ділянку Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків підготовленою до подальшого геологічного вивчення та промислової експлуатації на умовах економічного ризику;

- рекомендувати користувачу надр протягом 5 років після отримання спеціального дозволу на користування надрами опрацювати та подати на державну експертизу матеріали детальної геолого-економічної оцінки запасів вапняків; довивчити розкривні породи в межах ділянки Центральна в якості корисних копалин; провести технологічні дослідження для отримання портландцементних клінкерів; контролювати якість корисних копалин і готової продукції.

Зі змісту цього протоколу також випливає, що:

СП ТОВ «ЕЛІКОМ» не має спеціального дозволу на користування надрами Мар`янського родовища;

подані на розгляд матеріали попереднього геолого-економічної оцінки ділянки, з урахуванням додатково наданих на вимогу експертизи доповнень і пояснень, містить необхідні дані для характеристики геологічної будови родовища, якості і технічної властивості вапняків, гірничо-геологічних і гірничо-технічних умов розробки, обґрунтування параметрів підрахунку запасів корисних копалин і промислової оцінки ділянки родовища;

геолого-економічне обґрунтування виділення ділянки Центральна Мар`янського родовища вапняків як окремого об`єкта надрокористування проведене в 2017 році ТОВ «Геопроф» за технічним завданням ТОВ «Ферромет 1».

Протокол № 3964 підлягає розгляду й уведенню в дію Державною службою геології надр України.

Додатками до протоколу є експертні висновки, довідка про залишкові запаси корисної копалини, очікувані техніко-економічні показники промислового освоєння Мар`янського родовища, договір купівлі-продажу права на користування геологічною інформацією № 24/11 від 06.03.2017, експертний висновок № 3956 ДГП «Геолекспертиза» (додатки №№ 1-11).

Матеріали справи свідчать, що протоколом Державної служби геології і надр України № 70 від 01.12.2017 схвалений протокол Державної комісії України по запасах корисних копалин № 3964 від 13.06.2017 із затвердженими запасами вапняків ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища станом на 01.01.2017. В протоколі зазначено, що, подані на розгляд матеріали попередньої геолого-економічної оцінки ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків як окремого об`єкту надрокористування, з урахування додатково наданих на вимогу експертизи доповнень і пояснень, містять необхідні дані для характеристики геологічної будови родовища, якості і технологічних властивостей вапняків, гірничо-геологічних і гірничо-технічних умов розробки, обґрунтування параметрів підрахунку запасів корисної копалини і промислової оцінки ділянки родовища та складені згідно з вимогами Державної комісії України по запасах корисних копалин. Геологічна будова родовища вивчена і висвітлена у звіті з повнотою, достатньою для підрахунку запасів вапняків. Гідро-геологічні та гірничо-геологічні умови ділянки сприятливі для її розробки відкритим способом. Державною комісією України по запасах корисних копалин апробовано станом на 01.01.2017 балансові запаси вапняків загальнодержавного значення ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища, що відповідають вимогам ТУ У 27.1-1-2008 «сировина для виробництва портландцементного клінкеру» і придатні для виробництва портландцементу М400 і М500.

12.07.2018 ТОВ «Ферромет 1» подало до Державної служби геології і надр України заяву на отримання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону з метою видобутку корисних копалин вапняків ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків в Апостолівському районі Дніпропетровської області.

Згідно протоколу засідання Державної комісії України по запасах корисних копалин при Державній службі геології та надр України № 4945 від 25.10.2019 розгляду матеріалів попередньої геолого-економічної оцінки ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків як окремого об`єкту надрокористування, поданих на розгляд ТОВ «Ферромет 1», зокрема:

- виділено в окремий об`єкт надрокористування ділянку Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків в Апостолівському районі Дніпропетровської області;

- у зв`язку з апробацією запасів вапняків ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища відповідно до пункту 3.3 (апробація балансових запасів вапняків станом на 01.01.2019), вважати таким, що втратив чинність протокол № 3964 від 13.06.2017 в частині апробації запасів вапняків ділянки Центральна та їх техніко-економічних показників; вважати цей протокол доповненням до протоколу № 3964 від 13.06.2017.

Протокол № 3964 підлягає розгляду й уведенню в дію Державною службою геології надр України.

Згідно протоколу засідання робочої групи Державної служби геології і надр України № 153 від 31.10.2019 визнаний обґрунтованим висновок Державної комісії України по запасах корисних копалин № 4945 від 25.10.2019 стосовно геолого-економічної оцінки ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків.

Разом з тим, 21.08.2020 СП ТОВ «Еліком» подано до Державної служби геології та надр України заяву на отримання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону № 17-08/20.

Листом № 13259/01-2/11-20 від 01.09.2020 Державної служби геології та надр України, за наслідками розгляду вказаної заяви та доданих до неї матеріалів, вказана заява з додатками повернута СП ТОВ «Еліком».

Відповідно до цього листа, після опрацювання пакету документів встановлено наступне:

- у пакеті документів відсутня завірена заявником копія висновку з оцінки впливу на довкілля відповідно до Закону України «Про оцінку впливу на довкілля»;

- у пакеті документів відсутній протокол затвердження запасів корисних копалин від 30.04.2013 № 2910.

В наведених епізодах суд примічає, що за ч. 4 ст. 78 Кодексу адміністративного судочинства України (скорочено - КАС України), обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Судом установлено, що рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 жовтня 2020 року у справі № 160/11619/20 за позовом Спільного підприємства Товариства з обмеженою відповідальністю "Еліком" до Державної служби геології та надр України про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - позовну заяву задоволено повністю; визнано протиправними дії Державної служби геології та надр України щодо повернення листом № 13259/01-2/11-20 від 01.09.2020 Спільному підприємству Товариству з обмеженою відповідальністю "Еліком" заяви щодо надання спеціального дозволу на користування надрами з метою видобування вапняків Мар`янського родовища в Дніпропетровській області від 21.08.2020 № 17-08/20 з додатками; зобов`язано Державну службу геології та надр України розглянути заяву та пакет документів щодо отримання спеціального дозволу на користування надрами з метою видобування вапняків Мар`янського родовища в Дніпропетровській області відповідно до пп. 1 п. 8 постанови Кабінету Міністрів України від 30 травня 2011 року № 615 Про порядок надання спеціальних дозволів на користування надрами в редакції від 26.04.2012 року, з урахуванням правової оцінки, наданої судом у рішенні.

Товариством з обмеженою відповідальністю "Ферромет1" оскаржено рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 21 грудня 2020 року по справі № 160/11619/20 апеляційні скарги Державної служби геології та надр України і Товариства з обмеженою відповідальністю "Ферромет1" - задоволено; рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 жовтня 2020 року - скасовано; у задоволенні адміністративного позову Спільного підприємства Товариства з обмеженою відповідальністю "Еліком" до Державної служби геології та надр України про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - відмовлено в повному обсязі.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 22 вересня 2021 року (адреса посилання: https://reyestr.court.gov.ua/Review/99835964) касаційну скаргу Спільного підприємства Товариства з обмеженою відповідальністю "Еліком" - залишено без задоволення; постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 21 грудня 2020 року по справі № 160/11619/20 - залишено без змін.

Зі змісту вказаної постанови, серед іншого, випливає, що:

«Позивач разом із заявою про надання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону на підставі абзацу 1 пункту 8 Порядку № 615 подав протокол ДКЗ від 30.04.2013 № 2910.

Абзацом 1 пункту 8 «Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами» (далі - Порядок № 615) в редакції, чинній на момент розгляду Державною службою геології та надр України заяви позивача, передбачено, що право на отримання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону може надаватися у разі, коли заявник за власні кошти здійснив геологічне вивчення ділянки надр та підрахунок запасів корисних копалин і в межах трирічного строку з моменту затвердження протоколу ДКЗ подав документи на отримання спеціального дозволу.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що СП ТОВ «Еліком» до Державної служби геології та надр України протягом 2013-2019 року не звертався з відповідною заявою і документів не подавав.

Перше звернення СП ТОВ «Еліком» відбулося лише у серпні 2020 року, тобто більш, ніж через сім років після затвердження запасів Мар`янського родовища протоколом ДКЗ № 2910 від 30.04.2013.

СП ТОВ «Еліком» не використав своє право у передбачені Порядком № 615 строки та не звертався із заявою про надання спеціального дозволу без проведення аукціону протягом семи років після затвердження запасів протоколом ДКЗ № 2910 від 30.04.2013.

Оскільки позивач, звертаючись із заявою від 21 серпня 2020 року про надання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону, подав протокол ДКЗ від 30.04.2013 № 2910, відповідач дійшов обґрунтованого висновку, що вказаний протокол вичерпав свою дію, а, отже, не може бути прийнятий до розгляду.

Як встановлено судами, позивачем до заяви не додано завіреної заявником копії висновку з оцінки впливу на довкілля відповідно до Закону України «Про оцінку впливу на довкілля».

Таким чином, посилання відповідача на те, що подані СП ТОВ «Еліком» документи не відповідають вимогам Порядку № 615, є обґрунтованими».

Зважаючи на висновки Верхового Суду у справі № 160/11619/20, є такими, що не підлягають доказуванню, в силу ст. 78 КАС України, при розгляді справи № 640/13972/21 обставини невідповідності поданих СП ТОВ «Еліком» документів згідно заяви № 17-08/20 від 21.08.2020 вимогам «Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами», за фактів: не звернення СП ТОВ «Еліком» із заявою про надання спеціального дозволу без проведення аукціону до Державної служби геології і надр України протягом семи років після затвердження запасів протоколом ДКЗ № 2910 від 30.04.2013; припинення дії Протоколу ДКЗ № 2910 від 30.04.2013.

Водночас, постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 17 листопада 2021 року у справі № 280/4380/19 (адреса посилання: https://reуestr.court.gov.ua/Review/101772356) за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Ферромет 1» до Державної служби геології і надр України про зобов`язання надати дозвіл на користування надрами; третя особа - Спільне підприємство Товариство з обмеженою відповідальністю «Еліком», апеляційні скарги Державної служби геології і надр України та Приватного акціонерного Товариства «Кривий Ріг цемент» - задоволено частково; скасовано рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 22.02.2021 та прийнято нову постанову; позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Ферромет 1» - задоволено частково; визнано протиправною бездіяльність Державної служби геології і надр України щодо нерозгляду заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Ферромет 1» від 12.07.2018 на отримання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону з метою видобутку корисних копалин вапняків ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків в Апостолівському районі Дніпропетровської області та неприйняття рішення у відповідності до пунктів 8, 25 Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого Постановою КМУ № 615 від 30.05.2011; зобов`язано Державну службу геології і надр України розглянути заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Ферромет 1» від 12.07.2018 на отримання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону з метою видобутку корисних копалин вапняків ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків в Апостолівському районі Дніпропетровської області та прийняти рішення у відповідності до пунктів 8, 25 Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого Постановою КМУ № 615 від 30.05.2011.

Зі змісту зазначеної постанови випливає, зокрема, що:

«Не зважаючи на те, що у вересні 2018 року у Державної служби геології і надр України були в наявності всі документи для розгляду заяви ТОВ «Ферромет 1» від 12.07.2018 про отримання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону та абзацом 2 пункту 8 Порядку встановлений 30-денний строк розгляду заяви після отримання всіх документів, Державна служба геології і надр України тільки через рік листом №18701/01/12-19 від 09.09.2019 повернула заяву з доданими документами, зазначивши, що в заяві відсутні номер телефону, адреса електронної пошти, вихідна дата, номер; у повідомленні про планову діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, не вказаний реєстраційний номер; у пояснювальній записці та протоколі Державної комісії України по запасах корисних копалин вказана різна потужність підприємства; згідно пункту 4 протоколу засідання робочої групи Державної служби геології і надр України №121 від 22.03.2019 зупинений пункт протоколу засідання робочої групи Державної служби геології і надр України №70 від 01.12.2017 щодо схвалення протоколу Державної комісії України по запасах корисних копалин №3964 від 13.06.2017.

Сам по собі такий невиправданий тривалий не розгляд заяви позивача є грубим порушенням пункту 8 Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого Постановою КМУ №615 від 30.05.2011, та принципів і засад діяльності державного органу, передбачених частиною 2 статті 19 Конституції України, відповідно до якої органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією і законами України.

Причини повернення заяви більше ніж через рік після надходження в зв`язку з відсутністю номеру телефону, адреси електронної пошти, вихідного номеру, іншими суто технічними помилками в оформленні є занадто формальними, невиправданими, надуманими, такими що явно свідчать про відверте небажання державного органу, його посадових осіб виконувати покладені законодавством обов`язки та розглядати заяву.

Згідно пункту 2.1 протоколу засідання робочої групи Державної служби геології і надр України №153 від 31.10.2019 визнаний обґрунтованим висновок Державної комісії України по запасах корисних копалин №4945 від 25.10.2019 стосовно геолого-економічної оцінки ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків. Згідно пункту 2.2 протоколу, запропоновано схвалити протокол Державної комісії України по запасах корисних копалин №4945 від 25.10.2019. В протоколі зазначено, що в 2017 році ТОВ «Геопроф» за технічним завданням ТОВ «Ферромет 1» проведені роботи з попередньої геолого-економічної оцінки ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків. За результатами проведених робіт Державною комісією України по запасах корисних копалин апробовано балансові запаси вапняків, що придатні для виробництва портландцементу. В зв`язку з апробацією запасів вапняків ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища, вважати таким, що втратив чинність протокол № 3964 від 13.06.2017 в частині апробації запасів вапняків ділянки Центральна та їх техніко-економічних показників; вважати цей протокол доповненням до протоколу №3964 від 13.06.2017.

Згідно листа Державної комісії України по запасах корисних копалин №1339/07/1 від 06.11.2019, протоколами № 3964 від 13.06.2017 та №4945 від 25.10.2019 розглянуті і схвалені матеріали геолого-економічної оцінки ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків в Апостолівському районі Дніпропетровської області, поданої ТОВ «Ферромет 1».

Колегія суддів приходить до висновку, що є очевидною протиправна бездіяльність Державної служби геології і надр України щодо нерозгляду заяви ТОВ «Ферромет 1» від 12.07.2018 на отримання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону з метою видобутку корисних копалин вапняків ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків в Апостолівському районі Дніпропетровської області та неприйняття рішення у відповідності до пунктів 8, 25 Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого Постановою КМУ №615 від 30.05.2011».

Зважаючи на висновки Третього апеляційного адміністративного суду по справі № 280/4380/19, є такими, що не підлягають доказуванню, в силу ст. 78 КАС України, при розгляді справи № 640/13972/21 обставини протиправної бездіяльності Державної служби геології і надр України щодо нерозгляду заяви ТОВ «Ферромет 1» від 12.07.2018 на отримання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону з метою видобутку корисних копалин вапняків ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків в Апостолівському районі Дніпропетровської області та неприйняття рішення у відповідності до пунктів 8, 25 Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого Постановою КМУ № 615 від 30.05.2011».

Враховуючи наведене, судом зазначається про прийняття до уваги обставин, що встановлені постановою Верховного Суду від 22 вересня 2021 року у справі № 160/11619/20 та постанові Третього апеляційного адміністративного суду від 17 листопада 2021 року по справі № 280/4380/19 в розрізі питань розгляду Державною службою геології і надр України заяви ТОВ «Ферромет 1» від 12.07.2018 на отримання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону з метою видобутку корисних копалин вапняків ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків в Апостолівському районі Дніпропетровської області, а також заяви № 17-08/20 від 21.08.2020 СП ТОВ «Еліком» щодо надання спеціального дозволу на користування надрами з метою видобування вапняків Мар`янського родовища в Дніпропетровській області.

Тим самим, беручи до уваги наведене позивачем в позові обґрунтування про обмеження прав СП ТОВ «Еліком» на отримання у законний спосіб спеціального дозволу на користування надрами на геологічне вивчення, у тому числі дослідно-промислову розробку Мар`янського родовища вапняків, що пов`язується з його зверненням у серпні 2020 року до Держгеонадра із заявою № 17-08/20 про надання спеціального дозволу на користування надрами з метою видобування вапняків Мар`янського родовища у Дніпропетровській області, дане, за висновками суду, не доводить тверджень позивача щодо протиправної бездіяльності відповідачів у невжитті дій із скасування Протоколу № 3964 та Протоколу № 4945, тобто є невмотивованим.

Як видно з матеріалів справи, 23.10.2008 відповідно до протоколу проведення аукціону з продажу спеціального дозволу на користування надрами № 2 та договору купівлі-продажу спеціального дозволу на користування надрами від 26.09.2008 СП ТОВ «Еліком» отримало спеціальний дозвіл на користування надрами № 3368 від 23.10.2008.

Строк дії спеціального дозволу на користування надрами 5 років.

На підставі договору купівлі-продажу права користування геологічною інформацією, відповідно до пакету аукціонної документації від 01.10.2008 № 29-10-02-170, що укладено між Державною геологічною службою та СП ТОВ «Еліком», останнім придбано право на користування геологічною інформацією по Мар`янському родовищу вапняків, яке знаходиться в Апостолівському районі Дніпропетровській області.

У 2010 - 2012 роках СП ТОВ «Еліком» здійснено комплексне геологічне вивчення зазначеної ділянки надр, зокрема, згідно з технічним завданням СП ТОВ «Еліком» та на підставі договору на виконання геолого-економічної оцінки запасів цементної сировини Мар`янського родовища вапняків від 10.11.2010 № 28/10, укладеного між ним та Казенним підприємством «ПІВДЕНУКРГЕОЛОГІЯ».

У подальшому, на замовлення та на підставі додаткової угоди № 2 до договору на виконання геолого-економічної оцінки запасів цементної сировини Мар`янського родовища вапняків від 10.11.2010 № 28/10, Казенним підприємством «ПІВДЕНУКРГЕОЛОГІЯ» у 2012 році додатково видобуто представницьку пробу вапняків родовища.

На підставі договору купівлі-продажу права користування геологічною інформацією від 23.06.2010 № 26/11-2-98, що укладено між Державною геологічною службою та СП ТОВ "ЕЛІКОМ", останнє придбало право на користування геологічною інформацією по Мар`янському родовищу вапняків в Апостолівському районі Дніпропетровській області.

За результатом проведених робіт на підставі договору на виконання геолого-економічної оцінки запасів цементної сировини Мар`янського родовища вапняків від 10.11.2010 № 28/10 КП «ПІВДЕНУКРГЕОЛОГІЯ» виконано та передано, а СП ТОВ "ЕЛІКОМ" прийнято на підставі акту прийому-передачі науково-технічної продукції від 01.08.2013 - Звіт про геологічне вивчення надр «Геолого-економічна оцінка запасів цементної сировини Мар`янського родовища вапняків».

За результатами проведених робіт геолого-економічну оцінку вапняків Мар`янського родовища в Апостолівському районі Дніпропетровській області передано на затвердження в Державну комісію по запасах корисних копалин при Державній службі геології та надр України.

Протоколом засідання колегії ДКЗ від 30.04.2013 № 2910 затверджено станом на 01.01.2013 балансові запаси вапняків загальнодержавного значення Мар`янського родовища, які відповідають вимогам ТУ У 27.1-1:2008 «Сировина для виробництва портландцементного клінкеру. Технічні умови» і придатні в якості карбонатної складової сировинних сумішей для виробництва портландцементу марки М400 та М500 за міцністю відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.7-46:2010 «Цементи загальнобудівельного призначення. Технічні умови».

За змістом протоколу Мар`янське родовище було визнано підготовленим для промислової розробки СП ТОВ «ЕЛІКОМ», а звіт передано на постійне зберігання до ДНВП «Геоінформ України», згідно з повідомленням про прийняття звіту № 63945 від 23.07.2013.

Як встановлено судом під час розгляду справи, Протокол ДКЗ № 2910 вичерпав свою дію, а СП ТОВ "ЕЛІКОМ" не зверталося до Державної служби геології та надр України із заявою про надання спеціального дозволу без проведення аукціону протягом семи років після затвердження запасів протоколом ДКЗ № 2910 від 30.04.2013.

Поряд із цим, 13.06.2017 Державною комісією України по запасах корисних копалин протоколом засідання колегії ДКЗ № 3964 було виділено в окремий об`єкт надрокористування ділянку Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків в Апостолівському районі Дніпропетровської області та апробовано станом на 01.01.2017 балансові запаси вапняків загальнодержавного значення ділянки Центральна (північна та південна частини) Мар`янського родовища вапняків, що відповідають вимогам ТУУ 27.1-1:2008 «Сировина для виробництва портландцементного клінкеру. Технічні умови» і придатних в якості карбонатної складової сировинних сумішей для виробництва портландцементу, марки М400 та М500 за міцністю відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.7-46:2010 «Цементи загальнобудівельного призначення. Технічні умови».

Протоколом Державної служби геології і надр України № 70 від 01.12.2017 схвалений протокол Державної комісії України по запасах корисних копалин № 3964 від 13.06.2017 із затвердженими запасами вапняків ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища станом на 01.01.2017. В протоколі зазначено, що, подані на розгляд матеріали попередньої геолого-економічної оцінки ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків як окремого об`єкту надрокористування, з урахування додатково наданих на вимогу експертизи доповнень і пояснень, містять необхідні дані для характеристики геологічної будови родовища, якості і технологічних властивостей вапняків, гірничо-геологічних і гірничо-технічних умов розробки, обґрунтування параметрів підрахунку запасів корисної копалини і промислової оцінки ділянки родовища та складені згідно з вимогами Державної комісії України по запасах корисних копалин. Геологічна будова родовища вивчена і висвітлена у звіті з повнотою, достатньою для підрахунку запасів вапняків. Гідро-геологічні та гірничо-геологічні умови ділянки сприятливі для її розробки відкритим способом. Державною комісією України по запасах корисних копалин апробовано станом на 01.01.2017 балансові запаси вапняків загальнодержавного значення ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища, що відповідають вимогам ТУ У 27.1-1-2008 «сировина для виробництва портландцементного клінкеру» і придатні для виробництва портландцементу М400 і М500.

У 2019 році за результатами розгляду матеріалів попередньої геолого-економічної оцінки ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків, що виділяється як окремий об`єкт надрокористування в Апостолівському районі Дніпропетровської області, поданих ТОВ «Ферромет1», Державною комісією України по запасах корисних копалин при Державній службі геології та надр України, протоколом № 4945 від 25.10.2019 виділено в окремий об`єкт надрокористування ділянку Центральна (південна та північна частини) Мар`янського родовища вапняків в Апостолівському районі Дніпропетровської області та апробовано станом на 01.01.2019, балансові запаси вапняків загальнодержавного значення ділянки Центральна (південна та північна частини) Мар`янського родовища вапняків, що відповідають вимогам ТУУ 27.1-1:2008 «Сировина для виробництва портландцементного клінкеру. Технічні умови».

В силу Протоколу ДКЗ № 4945 є таким, що втратив чинність протокол № 3964 від 13.06.2017 в частині апробації запасів вапняків ділянки Центральна та їх техніко-економічних показників.

Згідно протоколу засідання робочої групи Державної служби геології і надр України № 153 від 31.10.2019 визнаний обґрунтованим висновок Державної комісії України по запасах корисних копалин № 4945 від 25.10.2019 стосовно геолого-економічної оцінки ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків.

В площині обставин протиправної бездіяльності відповідачів щодо невжиття дій зі скасування протоколу засідання колегії Державної комісії України по запасах корисних копалин при Державній службі геології та надр № 4945 від 25.10.2019, позивач відзначає про неправомірне використання ТОВ "Ферромет1" та ТОВ «ГЕОПРОФ» геологічної інформації, створеної за замовленням та за власні кошти СП ТОВ "ЕЛІКОМ".

Тобто, позивач порушує питання, пов`язане із захистом свого права власності на набуту ним геологічну інформацію, як об`єкта цивільно-правових відносин.

Втім, обґрунтовуючи позовні вимоги СП ТОВ «Еліком» наголошує на не розгляді відповідачами його вимог про скасування Протоколу ДКЗ № 3964 та Протоколу ДКЗ № 4945.

В межах вказаного суд відзначає, що листом від 03.08.2020 № 4/08 СП ТОВ «ЕЛІКОМ» звернувся до відповідачів з клопотанням переглянути рішення про введення в дію Протоколів ДКЗ № 3964 та № 4945, та скасувати протоколи.

У відповіді на лист СП ТОВ "ЕЛІКОМ" (вих. лист від 19.08.2020 № 831/10), Державна комісія України по запасах корисних копалин повідомила про відсутність підстав для скасування рішень, оформлених Протоколами ДКЗ № 3964 та № 4945.

В свою чергу, у відповіді на лист СП ТОВ «ЕЛІКОМ» (вих. лист від 07.10.2020 № 15100/01-2/10-20), Державна служба геології та надр України повідомила про відсутність підстав для скасування Протоколів ДКЗ № 3964 та № 4945.

СП ТОВ «ЕЛІКОМ» повторно (лист від 01.12.2020 № 1/12) звернулось до Державної служби геології та надр України в питаннях скасування протоколів, навівши, як відзначає позивач, додаткові обґрунтування для такого.

Згідно наявного у матеріалах справи листа № 7/05 від 06.01.2021, адресованого головою Державної комісії України по запасах корисних копалин при Державній службі геології та надр України - Рудьком Г.І. до голови Державної служби геології та надр України - Опімаха Р.Є. видно про необхідність повторного розгляду робочою групою Держгеонадр з розгляду протоколів Державної комісії України по запасах корисних копалин з метою прийняття рішення щодо їх подальшої дії або скасування.

Суд визначає, що відповідно до «Положення про порядок проведення державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин» воно визначає порядок і умови проведення державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин.

Метою державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин є:

об`єктивна оцінка мінерально-сировинної бази країни на основі єдиних науково-методичних критеріїв;

забезпечення достовірності оцінених запасів корисних копалин і відповідності їх якісних показників запланованим напрямам використання;

створення умов для найповнішого, економічно раціонального й комплексного використання запасів родовищ корисних копалин з дотриманням вимог щодо охорони надр та навколишнього природного середовища;

проведення порівняльної оцінки кількісних та якісних показників запасів корисних копалин, їх географо-економічних, гірничо-геологічних, гідрогеологічних та інших умов залягання для визначення реальної промислової цінності;

забезпечення дотримання єдиного підходу до визначення техніко-економічних та фінансових показників господарської діяльності, пов`язаної з видобуванням корисних копалин у межах конкретної ділянки надр;

використання оцінок техніко-економічних та фінансових показників господарської діяльності для цілей інвестиційного планування та оподаткування.

Основними завданнями державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин є:

оцінка достовірності запасів корисних копалин і наявних у них корисних компонентів на основі дослідження та аналізу матеріалів геологічного вивчення надр щодо закономірностей формування й розміщення покладів корисних копалин, їх речовинного складу й технологічних властивостей, гірничо-геологічних, гідрогеологічних та інших умов залягання;

встановлення кондицій на мінеральну сировину для підрахунку запасів родовищ з урахуванням раціонального використання всіх корисних копалин і наявних у них корисних компонентів;

визначення кількості та якості запасів корисних копалин і компонентів, ступеня їх вивчення й підготовленості до промислового освоєння;

оцінка промислового значення запасів корисних копалин і компонентів за умови їх найповнішого, економічно раціонального й комплексного вилучення та використання на основі сучасних промислових технологій;

оцінка відповідності наявного в межах родовищ вмісту речовин, що негативно впливають на довкілля і здоров`я людей під час видобутку, переробки й використання корисних копалин, а також складування відходів виробництва, вимогам стандартів, нормативів, лімітів, санітарно-гігієнічних норм і правил, затверджених у встановленому порядку.

Державна експертиза та оцінка запасів корисних копалин проводиться Державною комісією України по запасах корисних копалин (далі - ДКЗ) з дотриманням таких принципів:

наукова обґрунтованість, незалежність, об`єктивність і комплексність;

узгодження екологічних, економічних і соціальних інтересів суспільства;

узгодження довгострокових державних перспектив у збереженні запасів корисних копалин з інтересами користувачів надр;

виконання вимог актів законодавства.

Державній експертизі та оцінці підлягають запаси корисних копалин усіх розвіданих родовищ, у тому числі техногенних, а також запаси корисних копалин, що додатково розвідані в процесі розроблення родовищ, та запаси, що залишаються в надрах у разі ліквідації гірничодобувного підприємства.

Державна експертиза та оцінка запасів корисних копалин проводиться на підставі звітів, які містять в собі матеріали з геологічного вивчення родовищ корисних копалин, підрахунок їх запасів та техніко-економічне обґрунтування промислового значення (далі - геолого-економічна оцінка).

У разі необхідності за рішенням ДКЗ проводиться перевірка достовірності матеріалів геолого-економічної оцінки родовищ корисних копалин безпосередньо на місці геологорозвідувальних робіт.

Відповідно до ступеня вивчення родовища корисних копалин державна експертиза може проводитися за матеріалами геолого-економічної оцінки:

початково оцінених ділянок надр;

попередньо оцінених родовищ корисних копалин;

родовищ корисних копалин, підготовлених до промислового освоєння;

родовищ корисних копалин, що перебувають в експлуатації.

Державна експертиза та оцінка запасів корисних копалин проводиться експертами, які є висококваліфікованими спеціалістами з розвідки, видобутку, переробки корисних копалин та економіки мінеральної сировини, і залучаються до роботи в Комісії на договірних засадах. Положення про порядок діяльності експертів ДКЗ затверджуються головою Комісії.

На експертів ДКЗ покладається:

проведення дослідження, перевірки і аналізу (експертизи) поданих матеріалів геолого-економічної оцінки родовищ корисних копалин, підготовки висновків стосовно повноти та якості виконаних геологорозвідувальних робіт, встановлення достовірності запасів корисних копалин і підготовленості їх до найповнішого, економічно раціонального й комплексного використання, відповідності кондицій для підрахунку запасів корисних копалин геологічним умовам родовища, відповідності запланованих чи застосовуваних способів видобутку та переробки, а також напрямів використання корисних копалин вимогам законів та інших нормативно-правових актів з природокористування;

визначення (оцінки) кількості та якості запасів корисних копалин, гірничо-геологічних, гідрогеологічних та інших умов їх залягання, технологічної схеми промислової розробки, техніко-економічних показників виробничого процесу та фінансових результатів реалізації товарної продукції гірничого виробництва.

Державна експертиза та оцінка запасів корисних копалин проводиться експертами, які є висококваліфікованими спеціалістами з розвідки, видобутку, переробки корисних копалин та економіки мінеральної сировини, і залучаються до роботи в Комісії на договірних засадах. Положення про порядок діяльності експертів ДКЗ затверджуються головою Комісії.

На експертів ДКЗ покладається:

проведення дослідження, перевірки і аналізу (експертизи) поданих матеріалів геолого-економічної оцінки родовищ корисних копалин, підготовки висновків стосовно повноти та якості виконаних геологорозвідувальних робіт, встановлення достовірності запасів корисних копалин і підготовленості їх до найповнішого, економічно раціонального й комплексного використання, відповідності кондицій для підрахунку запасів корисних копалин геологічним умовам родовища, відповідності запланованих чи застосовуваних способів видобутку та переробки, а також напрямів використання корисних копалин вимогам законів та інших нормативно-правових актів з природокористування;

визначення (оцінки) кількості та якості запасів корисних копалин, гірничо-геологічних, гідрогеологічних та інших умов їх залягання, технологічної схеми промислової розробки, техніко-економічних показників виробничого процесу та фінансових результатів реалізації товарної продукції гірничого виробництва.

Експертні висновки розглядаються на попередніх засіданнях ДКЗ, на яких опрацьовуються проекти її рішень, визначається перелік додаткових документів, відомостей, розрахунків, експертних висновків, необхідних для прийняття остаточного рішення.

Рішення ДКЗ, що приймаються на пленарних засіданнях і оформляються протоколами, спрямовуються на реалізацію єдиної науково-технічної політики щодо проведення геолого-економічної оцінки, державного обліку і забезпечення повноти використання запасів родовищ корисних копалин, визначення ступеня їх підготовленості до промислового освоєння відповідно до законодавства.

У Рішенні від 16 квітня 2009 року № 7-рп/2009 Конституційний Суд України зазначив, що органи місцевого самоврядування не можуть скасовувати свої попередні рішення, вносити до них зміни, якщо відповідно до приписів цих рішень виникли правовідносини, пов`язані з реалізацією певних суб`єктивних прав та охоронюваних законом інтересів, і суб`єкти цих правовідносин заперечують проти їх зміни чи припинення. Це є «гарантією стабільності суспільних відносин» між органами місцевого самоврядування і громадянами, породжуючи у громадян впевненість у тому, що їхнє існуюче становище не буде погіршене прийняттям більш пізнього рішення, що узгоджується з правовою позицією, викладеною в абзаці другому пункту 5 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 13 травня 1997 року №1-зп у справі щодо несумісності депутатського мандата. Ненормативні правові акти органу місцевого самоврядування є актами одноразового застосування, вичерпують свою дію фактом їхнього виконання, тому вони не можуть бути скасовані чи змінені органом місцевого самоврядування після їх виконання.

У пункті 5 мотивувальної частини цього Рішення йдеться про акти органів місцевого самоврядування, а не органів виконавчої влади. Проте, принцип неможливості скасування ненормативних правових актів після їх виконання, який сформульований у цьому Рішенні, не вичерпується застосуванням лише до суб`єктів певного виду, і спрямований на забезпечення гарантій стабільності суспільно-управлінських відносин загалом.

Зазначений правовий висновок узгоджується із позицією Верховного Суду, висловленою у постанові Верховного Суду від 06 березня 2019 року у справі № 2340/2921/18, а тому безпідставними є доводи касаційної скарги щодо помилковості застосування судами попередніх інстанцій Рішення Конституційного Суду України від 16 квітня 2009 року №7-рп/2009.

Додатково слід зауважити, що при вирішенні цього спору суд виходить з того, що відповідно до частини першої статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Тобто, за змістом вказаної правової норми вбачається, що завдання адміністративного судочинства полягає не у забезпеченні ефективності державного управління, а саме в захисті прав та інтересів фізичних та юридичних осіб від порушень з боку держави.

Таким чином суд не може підміняти інший орган державної влади та перебирати на себе повноваження щодо вирішення питань, які законодавством віднесені до компетенції цього органу державної влади.

Отже, адміністративний суд, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, виконуючи завдання адміністративного судочинства щодо перевірки відповідності їх прийняття (вчинення), передбаченим ч. 2 ст. 2 КАС України, критеріям, не втручається та не може втручатися у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями.

Такий підхід відповідає принципу поділу влади, що встановлений Конституцією України та уособлений в інших нормативно-правових актах, який заперечує надання суду повноважень втручатися у вільний розсуд (дискрецію) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за критеріями, визначеними статтею 2 КАС України.

Під дискреційними повноваженнями слід розуміти встановлені законом права і обов`язки владних суб`єктів, які визначають ступінь самостійності їх реалізації з урахуванням принципу верховенства права і полягають у тому, що при вчиненні дій та прийнятті рішень владний суб`єкт здійснює свої повноваження з певною свободою розсуду, тобто коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих дій або рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин (Рекомендація Комітету Міністрів Ради Європи № R (80) 2 від 11.03.1980).

Суд є правозастосовуючим органом, тобто, не створюючи нових правових норм, не підміняючи собою органи виконавчої та законодавчої влади, на підставі закону у встановленому процесуальним законом порядку вирішує справи.

В аспекті наведеного судом примічається, по-перше, про отримання ТОВ "Ферромет1" права на користування геологічною інформацією згідно договору № 24/11 від 06.03.2017, укладеного з Державною службою геології та надр України.

По-друге, про обґрунтованість висновку Державної комісії України по запасах корисних копалин № 4945 від 25.10.2019 стосовно геолого-економічної оцінки ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків (наданого з урахуванням, у тому числі, експертних висновків, довідки про залишкові запаси корисної копалини, очікувані техніко-економічні показники промислового освоєння Мар`янського родовища, експертного висновку № 3956 ДГП «Геолекспертиза»), про що робочою групою Державної служби геології і надр України складено протокол № 153 від 31.10.2019.

По-третє, про конкретну реалізацію Державною комісією України по запасах корисних копалин при Державній службі геології та надр України наданих їй повноважень щодо розгляду матеріалів попередньої геолого-економічної оцінки ділянки Центральна (північна і південна частини) Мар`янського родовища вапняків, що виділяється як окремий об`єкт надрокористування в Апостолівському районі Дніпропетровської області, поданих ТОВ «Ферромет1», а надалі і Державною службою геології та надр України відповідно.

За ст. 73 КАС України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Згідно ст. 75 КАС України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст. 76 КАС України).

За відзначених обставин, а також приймаючи до уваги, що питання захисту права власності СП ТОВ "ЕЛІКОМ" на геологічну інформацію, як об`єкта цивільно-правових відносин, позивачем згідно прохальної частини позову (в межах способу захисту права) не ставилося, відтак не є предметом наявного спору, необґрунтованими, за переконанням суду, є викладені позивачем у позові доводи стосовно протиправної бездіяльності відповідачів щодо невжиття дій зі скасування протоколу засідання колегії Державної комісії України по запасах корисних копалин при Державній службі геології та надр № 4945 від 25.10.2019, які викладені СП ТОВ «Еліком» в розрізі направлених у 2020 році до відповідачів вимог.

В частині заявлених СП ТОВ "ЕЛІКОМ" вимог зобов`язального характеру, то з урахуванням того, що такі є похідними від вимог про протиправну бездіяльність відповідачів, суд вважає невмотивованими доводи позивача у окреслених рамках.

У відповідності до ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

За переконанням суду, відповідачем-1 доведено відсутність підстав для скасування рішень, оформлених протоколом ДКЗ № 4945.

Статтею 90 КАС України передбачено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Надаючи оцінку кожному окремому специфічному доводу всіх учасників справи, що мають значення для правильного вирішення адміністративної справи, суд застосовує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану в пункті 58 рішення у справі «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).

Наведена позиція ЄСПЛ також застосовується у практиці Верховним Судом, що, як приклад, відображено у постанові від 22.01.2021 (справа № 420/4262/19).

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, виходячи з наведених судом висновків в цілому, суд дійшов висновку, що у задоволенні позову слід відмовити у повному обсязі.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, відповідно до положень статті 139 КАС України, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для їх розподілу, у зв`язку з відмовою у задоволенні позовних вимог.

Стосовно порушених відповідачем-1 та третьою особою питань про пропущення позивачем строку на звернення до суду, варто відзначити, що відповідно до ч. 2 ст. 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч. 3 ст. 123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

У відповідності до ч.ч. 1, 2 ст. 121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Судом також враховується те, що статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) гарантується право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі.

Ключовими принципами ст. 6 Конвенції є верховенство права та належне здійснення правосуддя. Ці принципи також є основоположними елементами права на справедливий суд.

Право на суд покриває надзвичайно широке поле різноманітних категорій - воно стосується як інституційних та організаційних аспектів, так і особливостей здійснення окремих судових процедур. Своєрідним механізмом, який дозволяє розуміти, тлумачити та застосовувати Конвенцію є практика Європейського суду з прав людини, яку він викладає у своїх рішеннях.

Враховуючи той факт, що право на справедливий суд займає основне місце у системі глобальних цінностей демократичного суспільства, Європейський суд у своїй практиці пропонує досить широке його тлумачення.

Так, у справі Delcourt v. Belgium Європейський суд зазначив, що у демократичному суспільстві у світлі розуміння Конвенції, право на справедливий суд посідає настільки значне місце, що обмежувальне тлумачення ст. 6 не відповідало б меті та призначенню цього положення.

У справі Bellet v. France Європейський суд зазначив, що ст. 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

При цьому, як випливає з рішення Європейського суду з прав людини у справі Іліан проти Туреччини, правило встановлення обмежень доступу до суду у зв`язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання слід звертати увагу на обставини справи.

Таким чином, як свідчить позиція Європейського суду у багатьох справах, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 6 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Наразі суд вказує, що в питанні подання позову в межах строку, передбаченого ч. 2 та ч. 4 ст. 122 КАС України позивач заявив, що листом від 01.12.2020 № 1/12 СП ТОВ "ЕЛІКОМ" звернулось до Державної служби геології та надр України та просило невідкладно винести на розгляд робочої групи питання про скасування протоколу ДКЗ № 4945 від 25.10.2019.

Водночас, відповіді на таку вимогу СП ТОВ «Еліком» не отримано.

У зв`язку із таким, строк на звернення до суду закінчується 01.06.2021 (після спливу шести місяців з моменту звернення до відповідача-2 з листом від 01.12.2020).

Як вбачається з матеріалів справи, СП ТОВ "ЕЛІКОМ" зверталося до відповідачів з листами про скасування Протоколів ДКЗ № 3964 та № 4945 у серпні та грудні 2020 року.

При цьому, з огляду на викладені приписи КАС України та Конвенції, слід акцентувати, що приймаючи до уваги предмет заявленого позову, суд вважає за необхідне врахувати заявлені відповідачем та третьою особою клопотання саме в межах вимог про оскарження бездіяльності ДКУ по запасах корисних копалин та Держгеонадра з невжиття дій зі скасування Протоколу ДКЗ № 4945.

З наведеного убачається, що предметом оскарження у справі є бездіяльність, яка, по суті, є видом пасивної поведінки та триваючою, а також вимоги зобов`язального характеру, які обумовлені оскарженням бездіяльності.

Відтак, суд не вбачає, в даному випадку, пропущення позивачем строку звернення до адміністративного суду за вимогами про оскарження бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії і вважає доцільним розгляд справи по суті заявлених вимог.

Беручи до уваги зауважене, суд дійшов висновку, що необґрунтованими є викладені відповідачем-1 та третьою особою в клопотаннях позиції щодо пропуску позивачем строку для звернення до адміністративного суду.

Керуючись ст.ст. 1, 2, 72-78, 241-246, 268-271, 287 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову Спільного підприємства Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕЛІКОМ" - відмовити повністю.

Рішення, відповідно до ст. 255 КАС України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма часниками справи, якщо таку скаргу не було подано, а у разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного ухвали.

Суддя К.С. Пащенко