Справа № 640/26209/21
Суддя: Шевченко Н.М.
Дата ухвалення: 2022-01-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

21 січня 2022 року м. Київ № 640/26209/21

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Шевченко Н. М., розглянувши у письмовому порядку питання про наявність підстав застосуванні заходів процесуального примусу в адміністративній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Іскростан» до Головного управління ДПС у м. Києві, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії,

У С Т А Н О В И В :

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшов позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Іскростан» до Головного управління ДПС у м. Києві, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії за підписом представника - адвоката Стрижака Євгенія Юрійовича, який діє на підставі ордера АЕ № 1091079 від 01.09.2020 (а. с. 8).

Ухвалою суду від 20.09.2021 позовну заяву залишено без руху, зокрема, з підстав пропуску строку звернення до суду. Оскільки оскаржувані рішення датовані 09.07.2020, а позовна заява надійшла 16.09.2021, судом констатовано факт пропуску строку звернення до суду.

На виконання згаданої ухвали представником позивача - Стрижаком Є. Ю. подано заяву про поновлення строку звернення до суду, вмотивовану його дотриманням, оскільки «<…> поштова відправка була здійснена 10.09.2020 року, що підтверджується фотографією конверта зі штемпелем Укрпошта з відповідною датою <…>» (а. с. 81).

Ухвалою від 22.12.2021 у Ради адвокатів України витребувано відомості з адміністративної частини електронної бази ЄРАУ стосовно ордера серії АЕ № 1091079.

Рішенням Ради адвокатів України Національної асоціації адвокатів України № 41 від 12.04.2019 затверджено положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги у новій редакції (Положення № 41).

Згідно з п. п. 6, 7 Положення № 41 бланки ордерів, згідно затвердженої типової форми, генеруються у відповідному розділі «Особистого кабінету адвоката» на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України www.unba.org.ua слідуючи командам системи.

Облік згенерованих ордерів здійснюється автоматично системою управління електронної бази даних Єдиного реєстру адвокатів України. Історія генерування ордерів відображається у відповідному розділі «Особистого кабінету адвоката» на офіційному веб-сайті НААУ та у адміністративній частині електронної бази даних ЄРАУ.

За змістом п. 12 Положення № 41 серед обов`язкових реквізитів ордера - серія та порядковий номер, дата видачі ордера.

Згідно з пп. пп. 1.1, 1.2 ст. 1 Порядку ведення Єдиного реєстру адвокатів України, затвердженого рішенням Ради адвокатів України № 26 від 17.12.2012, Єдиний реєстр адвокатів України - це електронна база даних, яка містить відомості про чисельність і персональний склад адвокатів України, адвокатів іноземних держав, які відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» набули права на зайняття адвокатською діяльністю, та про обрані адвокатами організаційні форми адвокатської діяльності.

Рада адвокатів України забезпечує ведення ЄРАУ, координує діяльність, здійснює організаційне, методичне, інформаційне забезпечення рад адвокатів регіонів щодо внесення ними відомостей до ЄРАУ та надання витягів з нього згідно цього Порядку.

У відповідь на ухвалу від 22.12.2021 Радою адвокатів України направлено лист від 06.01.2022, в якому зазначено: «<…> електронний ордер серії АЕ « 1091079» було згенеровано адвокатом Стрижаком Євгенієм Юрійовичем, як керівником Адвокатського об`єднання «КС Партнерс», 10.09.2021» (а. с. 105).

Таким чином, у поштовому відправленні, яке, за свідченнями представника позивача, здійснено 10.09.2020, знаходився ордер про право заняття адвокатською діяльністю АЕ № 1091079, датований 01.09.2020, проте згенерований 10.09.2021.

Крім того, на поштовому конверті, в якому надійшла позовна заява зі згаданим ордером, наявні марки № 1850 за каталогом «м. Золотоноша, Черкаська обл.»; номінал - «V», на якій зображено герб міста Золотоноші Черкаської обл., герб України та літерний номінал, напис «УКРАЇНА UKRAINA», цифри « 2020» (а. с. 72).

За відомостями з веб-сторінки, розробленої АТ «Укрпошта» за посиланням http://pm.ukrposhta.ua/nishop.php , згадані марки надруковано на ДП «Поліграфічний комбінат «Україна» по виготовленню цінних папері» та випущено 24.09.2020, тобто після дати, вказаної на штемпелі Укрпошти (10.09.2020).

Таким чином, представник позивача, з метою пояснення строку звернення до суду, заявив про відправлення конверту 10.09.2020, на якому містяться марки, випущені 24.09.2020, у який вкладено ордер АЕ № 1091079, згенерований 10.09.2021, що в сукупності свідчить про зазначення неправдивих відомостей в обов`язковому реквізиті ордера - його даті, а також надання суду недостовірних пояснень щодо строку звернення до суду.

Як вже зазначалось, ордер генерується у відповідному розділі «Особистого кабінету адвоката» на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України www.unba.org.ua , в якому відображається історія їх генерування (п. п. 6, 7 Положення № 41).

Таким чином, адвокат Стрижак Є. Ю. не міг не знати дійсну дату генерування ордера АЕ № 1091079, оскільки здійснював це у відповідному розділі «Особистого кабінету адвоката» в якому, до того ж, міг перевірити історію генерування.

Відповідно до ч. 9 ст. 120 КАС України строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення позовна заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здано на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.

З урахуванням викладеного, Стрижак Є. Ю. , заявляючи про поновлення строку звернення до суду, зазначив завідомо неправдиві відомості щодо дати передачі позовної заяви до пошти, тим самим ввівши в оману суд щодо дати звернення до суду, що, в свою чергу, вплинуло на вирішення процесуального питання.

Відповідно до п.п. 2, 5, 6 ч. 5 ст. 44 КАС України учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

За введення суду в оману щодо фактичних обставин справи винні особи несуть відповідальність, встановлену законом (ч. 6 ст. 44 КАС України).

Згідно з ч. 1 ст. 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

За змістом ч. 2 ст. 45 КАС України, з урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства.

З урахуванням положень ч. 9 ст. 120 КАС України, в даному випадку, дата відправлення позовної заяви поштою є фактичною обставиною, яка підлягає встановленню та щодо якої позивачем надано завідомо неправдиві відомості, які спростовуються отриманою судом інформацією.

Таким чином, слід констатувати зловживання представником позивача процесуальним правом на пояснення причин пропуску строку звернення до суду, та нехтування обов`язком надавати суду достовірної інформації з метою повного та об`єктивного встановлення обставин справи.

Відповідно до ч. 4 ст. 45 КАС України суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами, суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Згідно з п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 149 КАС України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід Державного бюджету України з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках: невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу; зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет на 2022 рік прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2022 року встановлений у розмірі 2481 грн.

У випадку невиконання процесуальних обов`язків, зловживання процесуальними правами представником учасника справи суд з урахуванням конкретних обставин справи може стягнути штраф як з учасника справи, так і з його представника (ч. 3 ст. 149 КАС України).

Резюмуючи викладене, оскільки представником позивача - адвокатом Стрижаком Є. Ю. не виконані процесуальні обов`язки в частині надання достовірних відомостей щодо обставин, які мають значення, допущено зловживання регламентованих ч. 1 ст. 123 з урахуванням ч. 9 ст. 120 КАС України процесуальними правами, до представника позивача слід застосувати захід процесуального примусу у вигляді штрафу в розмірі трьох прожиткових мінімумів для працездатних осіб - 7443,00 грн.

Керуючись ст. ст. 2, 44, 45, 144, 145 149, 242, 243, 248, 256, 293- 297 Кодексу адміністративного судочинства України,

У Х В А Л И В :

1. Застосувати до представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Іскростан» - адвоката Стрижака Євгенія Юрійовича (адреса робочого місця: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) заходи процесуального примусу у вигляді стягнення штрафу в розмірі 3 прожиткових мінімумів для працездатних осіб - 7443,00 грн (сім тисяч чотириста сорок три) гривні у дохід Державного бюджету України.

2. Відповідно п. 5 ст. 149 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала суду є виконавчим документом і є обов`язковою для виконання.

3. Стягувачем у виконавчому провадженні, відкритому на підставі даної ухвали є Державна судова адміністрація України (01021, м. Київ, вул. Липська, 18/5, ), боржником - Стрижак Євгеній Юрійович (адреса робочого місця: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ).

4. Звернути увагу, що у разі повторного чи систематичного невиконання процесуальних обов`язків, повторного чи систематичного невиконання покладених на учасника справи процесуальних обов`язків без поважних причин або без їх повідомлення, зловживання процесуальними правами, відповідно до ст. 149 КАС України, суд може застосувати заходи процесуального примусу шляхом постановлення ухвали про стягнення в дохід Державного бюджету України з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Крім того, у випадку зловживання процесуальними правами, статтею 249 КАС України передбачено право суду постановити окрему ухвалу, зокрема, щодо адвоката.

5. Копію ухвали невідкладно направити для виконання до Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України.

6. Дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання 21.01.2022, відповідно до ст. 256 КАС України, та підлягає пред`явленню у тримісячний строк, визначений ч. 1 ст. 12 Закону України «Про виконавче провадження».

Згідно частин 4, 6 статті 149 Кодексу адміністративного судочинства України ухвалу про стягнення штрафу може бути оскаржено в апеляційному порядку до суду вищої інстанції. Оскарження такої ухвали не перешкоджає розгляду справи. Постанова суду апеляційної інстанції за результатами перегляду ухвали про накладення штрафу є остаточною і оскарженню не підлягає.

Ухвала може бути оскаржена в порядку та у строки, визначені ст. ст. 293- 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.М. Шевченко