Справа № 640/11641/20
Суддя: Ключкович Василь Юрійович
Дата ухвалення: 2022-02-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 лютого 2022 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Ключковича В.Ю.,

суддів Беспалова О.О.,

Грибан І.О,

за участю

секретаря судового засідання Кушнеревич А.В.,

представника позивача Свиридюк С.М.,

представника відповідача Кудряшов О.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Приватного вищого навчального закладу «Київський медичний університет» на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 листопада 2021 року у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до Приватного вищого навчального закладу «Київський медичний університет» про застосування заходів реагування, -

В С Т А Н О В И В :

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Приватного вищого навчального закладу «Київський медичний університет», в якому просило суд:

- застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень 5-го та підвального поверхів гуртожитку Приватного вищого навчального закладу «Київський медичний університет», (місцезнаходження юридичної особи: вул. Велика Васильківська, 17, літ. А, м. Київ. 01004) , розташованого за адресою: вул. Горлівська, 124 у Дарницькому районі м. Києва до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, шляхом відключення джерел електроживлення та накладення печаток на розподільчі електрощити;

- обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення шляхом опечатування та відімкнення від джерел електроживлення покласти на позивача;

- контроль за виконанням судового рішення щодо усунення відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки та погодження термінів усунення порушень за письмовим зверненням суб`єкта господарювання, в тому числі право відтермінування зупинення експлуатації приміщень, покласти на позивача.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 11.11.2021 адміністративний позов задоволено частково:

- застосовано заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень 5-го та підвального поверхів гуртожитку Приватного вищого навчального закладу «Київський медичний університет», (місцезнаходження юридичної особи: вул. Велика Васильківська, 17, літ. А, м. Київ. 01004) , розташованого за адресою: вул. Горлівська, 124 у Дарницькому районі м. Києва до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки від 10.11.2021 №1001;

- у задоволенні решти позовних вимог відмовлено;

- обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення (опечатування та відімкнення від джерел електроживлення) покладено на Головне управління ДСНС України у м. Києві;

- контроль за виконанням судового рішення щодо усунення відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки та погодження термінів усунення порушень за письмовим зверненням суб`єкта господарювання, в тому числі право відтермінування зупинення експлуатації приміщень, покладено на Головне управління ДСНС України у м. Києві.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, з підстав порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповного з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, в якій просить скасувати рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 11.11.2021 та постановити нове рішення, яким відмовити в задоволенні позову повністю.

Відповідач вказує, що настання реальної загрози життю та здоров`ю людей слід пов`язувати з обставинами, які можуть призвести до займання, розповсюдження вогню, виникнення аварій (катастроф) та з впливом небезпечних факторів, які породжують вказані явища.

Відповідач звертає увагу, що фактична ситуація, зазначена в акті №246 від 02.03.2020 та №1001 від 10.11.2021 не обумовлює настання реальної загрози життю та здоров`ю людей.

Відповідач вважає, що як вбачається з акту №1001 від 10.11.2021 зауважень до приміщень 5-го та підвального поверху взагалі не виявлені, але судом першої інстанції в порушення наведених норм застосовано заходу реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень 5-го та підвального поверхів гуртожитку розташованого за адресою м. Київ, вул. Горлівська, №124 до повного усунення порушень зазначених у акті перевірки від 10.11.2021 №1001.

Відповідач просить звернути увагу, що будинок №124 по вул. Горлівська у місті Києві був збудований у 60х роках минулого століття, з дотриманням правил (вимог) щодо пожежної безпеки, що діяли на той час. Тому застосування всіх вимог Правил пожежної безпеки України, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 №1417 до цього будинку неможливе. Тому зазначені в акті 10.11.2021 №1001 такі порушення як то: ширина сходових маршів менш 1,2 метра; опалювальні прилаш розміщені в сходовій клітині між поверхами встановлені на відстані менше 2,2 метри від рівня підлоги; в підвалі відсутні люки чи вікна з розміром 0.9м х 1,2 м з приямками; коридори довжиною більше 15 м, які не мають природного освітлення, не були порушеннями під час будівництва та прийняття цього будинку в експлуатацію.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 19.01.2022 відкрито провадження за апеляційною скаргою відповідача та призначено справу до апеляційного розгляду у судовому засіданні на 16.02.2022.

08.02.2022 до Шостого апеляційного адміністративного суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому позивач просить відмовити в її задоволенні, а оскаржуване рішення залишити без змін.

Позивач вказує на безпідставність тверджень відповідача, що повторна перевірка не виявила порушень у приміщеннях 5го та підвального поверхів гуртожитку, оскільки вказане спростовується актом №1001, а саме: в ньому зазначено місце проведення такої перевірки.

16.02.2022 в судове засідання з`явились представники сторін. Представник відповідача підтримав апеляційну скаргу та просив її задовольнити, представник позивача - заперечив та просив залишити без змін оспорювань рішення. Представники сторін надали пояснення по суті справи, правіом надання додаткових пояснень не скористались, виступили в судових дебатах.

Заслухавши суддю - доповідача, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, врахувавши пояснення представників сторін, колегія суддів зазначає наступне.

Судом апеляційної інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджено, що у період з 24.02.2020 по 02.03.2020 позивач здійснив позапланову перевірку відповідача, за результатами якої складено акт за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 02.03.2020 № 246.

В акті перевірки зафіксовані порушення у сфері техногенної та пожежної безпеки, а саме:

1) п. 1.20., Розділ IV Правила пожежної безпеки в Україні (далі - ППБ України) - не надано акт на проведення схованих робіт, щодо прокладання електропроводки під підвісною стелею;

2) п. 18., Розділ IV ППБ України - допускається улаштування та експлуатація тимчасових дільниць електромережі;

3) п. 2.23 розділ ІІІ, п. 9.1.11. ППБ України - ширина сходових маршів менше 1,2 метра;

4) Розділ 5 пункти 1.1., 1.4 ППБ України, ДБН В.2.5-56-2014 - система автоматичної пожежної сигналізації знаходиться в непрацездатному стані на 5-му поверсі гуртожитку;

5) Розділ 5 пункти 1.1., 1.4 ППБ України, ДБН В.2.5-56-2014 - не заключено договір на обслуговування системи автоматичної пожежної сигналізації на 5-му поверсі гуртожитку;

6) Розділ 5 п. 1.2 , ППБ України, ДБН В.2.5-56-2014 - підвальні приміщення гуртожитку не обладнані 'системою автоматичної пожежної сигналізації з виводом на пульт центрального пожежного спостереження;

7) п. 2.37., Розділ ПІ ППБ України, допускається розміщення шаф для зберігання майна на шляхах евакуації в загальному коридорі на 5-му поверсі гуртожитку;

8) п.2.30., Розділ ІІІ ППБ України - опалювальні прилади, розміщені в сходовій клітині між поверхами встановлені на відстані менше 2,2 метра від рівня підлоги;

9) п. 2.1., розділ ПІ ППБ України - допускається складування горючих матеріалів в підвальних приміщеннях (коробки, папір, тощо);

10) п.п 8, п. 9.1. розділу VI ППБ України - в підвалі у складському (підсобному) приміщенні (приміщення в якому встановлено стелажі для зберігання майна) розташованих в підвальному поверсі відсутні люки чи вікна з розмірами 0,9 м. х 1,2 м. з приямками (для випускання диму в разі пожежі);

11) п. 118, Розділ IV ППБ України - допускається складування горючих матеріалів на відстані менше 1 м від електроустаткування (приміщення охорони/серверна);

12) п. 15., Розділ II ППБ України - з працівниками об`єкта не проведені інструктажі з питань пожежної безпеки (не надано підтверджуючі документ);

13) п. 2.37., Розділ III ППБ України - допускається розміщення матеріальних цінностей на шляхах евакуації в загальних коридорах;

14) п. 2.2., Розділ V ППБ України - пожежні крани не перевірені на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів у журналі обліку технічного обслуговування (не надано підтверджуючі документи);

15) п. 2.37., Розділ III ППБ України - не всі двері евакуаційних виходів не забезпечені замками, що легко відчиняються;

16) п. 2.37., розділ III ППБ України - двері сходових клітин не обладнано пристроями для самозачинення;

17) п 3.10., Розділ V ППБ України - не в повному обсязі зазначено місцезнаходження первинних засобів пожежогасіння згідно з ДСТУ ISO 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір», ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цвета сигнальные и знаки безопасности»;

18) п. 1.6., Розділ IV ППБ України - з`єднання, відгалуження та окінцьовання жил проводів і кабелів в приміщеннях (загальний коридор та підвал) не виконано за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів на 5-му поверсі гуртожитку;

19) п. 2.3., Розділ ІІІ ППБ України - отвори в протипожежних перешкодах (протипожежні стіни, перегородки, перекриття), які утворилися під час прокладання різних комунікацій не зашпаровані наглухо негорючим матеріалом, який забезпечує межу вогнестійкості та димогазонепроникнення (підвальне приміщення);

20) п. 5, Розділ II ППБ України - на видимих місцях в загальних коридорах не вивішені плани евакуації, які відповідють дійсності та затверджені керівником об`єкту;

21) п. 2.3., Розділ III ППБ України - двері складського (підсобного) приміщення не виконані протипожежними, з межею вогнестійкості ЕІ 30; (підвал);

22) Розділ 5 пункти 1.1., 1.4 ППБ України, ДБН В.2.5-56-2014 - не підтверджено працездатність автоматичної пожежної сигналізації в автоматичному режимі;

23) п. 1.18., розділ IV ППБ України - допускається використання побутових електронагрівальних приладів (чайники, мікрохвильові печі, тощо) без підкладання під них негорючих теплоізоляційних підставок, в тому числі в приміщенні де влаштовано сервер;

24) пункти 1.2., 1.4., розділ V ППБ України - не надано підтвердження щодо обладнання та працездатності системиоповіщення про пожежу та управлінням евакуювання людей;

25) п. 7.27. розділ III ППБ України - ширина кожного дверного полотна двостулкових евакуаційних дверей на шляху евакуації виконана менше ніж 0,8 м;

26) пункти 1.1., 1.2., 1.4., розділ V ППБ України, п. 13.1. додаток А., таблиця А.2 ДБН В 2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», серверну (приміщення в якому встановлено електронну обчислювальну машину (сервер)) не обладнано системою автоматичного пожежогасіння;

27) розділ ПІ п. 2.3. ППБ України, пункти 5.3., 5.4. ДБН В .1.1-7-2016 «Захист від пожежі. Пожежна безпека об`єктів будівництва», приміщення серверное не відокремлено протипожежними перешкодами або огороджувальними конструкціями з нормованою межею вогнестійкості та межею поширення вогню по них;

28) п. 21. розділу II, пункти 2.23., 2.37. розділу III ППБ України - допускається влаштування приміщення охорони на шляху евакуації;

29) пункти 2 19., п. 2.26., розділ ІІІ ППБ України - аудиторії на 1-му поверсі, які мають більше 50-ти посадочних місць не забезпечено другим евакуаційним виходом;

30) ст. 57 Кодексу цивільного захисту України (далі - КЦЗ України) - допускається сдача в оренду приміщення без декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки;

31) п. 2 , розділ V ППБ України - коридори довжиною більше 15 м, які не мають природно освітлення не забезпечені системою проти димного захисту;

32) п. 8 ч. 1 ст. 20 КЦЗ України - не здійснено періодичне навчання керівного складу, працівників з питань цивільного захисту, у тому числі правилам техногенної безпеки (раз в 5 років);

33) п. 3.6., розділ V ППБ України - приміщення будівлі не забезпечені нормативною кількістю первинних засобів пожежогасіння (вогнегасниками);

34) п 2.5., розділ III ППБ України - дерев`яні конструктивні елементи горища не оброблені засобами вогнезахисту.

У зв`язку з існуванням небезпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, позивач звернувся до адміністративного суду з позовом про застосування до відповідача заходів реагування.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції, враховуючи, що відповідачем не надано доказів повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, вказаних в акті повторної перевірки від 10.11.2021 №1001, дійшов до висновку про наявність підстав для застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень 5-го та підвального поверхів гуртожитку Приватного вищого навчального закладу «Київський медичний університет», (місцезнаходження юридичної особи: вул. Велика Васильківська, 17, літ. А, м. Київ. 01004) , розташованого за адресою: вул. Горлівська, 124 у Дарницькому районі м. Києва до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки від 10.11.2021 №1001.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, колегія суддів приходить до наступного.

За змістом статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 №877-V (далі - Закон №877-V).

Так, згідно зі ст. 1, ч. 5 ст. 4, ч. 1 ст. 5, ч. 1 ст. 6, ч. 7 ст. 7 Закону №877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.

Повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування. Вжиття інших заходів реагування, передбачених законом, допускається за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного нагляду (контролю) чи його заступника, а у випадках, передбачених законом, - із наступним підтвердженням обґрунтованості вжиття таких заходів адміністративним судом.

Абзацом 3 ч. 1 ст. 6 Закону №877-V встановлено, що підставами для здійснення позапланових заходів є перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом державного нагляду (контролю).

Підставами для здійснення позапланових заходів є: подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням; виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених у документах обов`язкової звітності, поданих суб`єктом господарювання; перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом державного нагляду (контролю); звернення фізичних та юридичних осіб про порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства. Позаплановий захід у цьому разі здійснюється тільки за наявності згоди центрального органу виконавчої влади на його проведення; неподання у встановлений термін суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності без поважних причин, а також письмових пояснень про причини, які перешкоджали поданню таких документів; настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.

На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб`єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

Відповідно до статті 1 КЦЗ України він регулює відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності.

Статтею 64 КЦЗ України передбачено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.

Згідно зі ст. 66 КЦЗ України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

У силу п. 12 ч. 1 ст. 67 КЦЗ України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до ч. 2 ст. 68 КЦЗ України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Відповідно до пунктів 1, 2 ч. 1 ст. 70 КЦЗ України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення.

Частиною 2 ст. 70 КЦЗ України встановлено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

З аналізу викладених положень убачається, що орган, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, у разі виявлення факту недотримання вимог пожежної безпеки, на підставі акту, складеного за результатами здійснених заходів (перевірок тощо), має право звернутися до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації будівель, споруд.

У той же час, наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 №1417 затверджено Правила пожежної безпеки в Україні, які є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування (далі - підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.

ППБ України встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд.

Згідно пунктів 1, 2, 3 розділу ІІ ППБ України, діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств та об`єктів.

Керівник підприємства повинен визначити обов`язки посадових осіб щодо забезпечення пожежної безпеки, призначити відповідальних за пожежну безпеку окремих будівель, споруд, приміщень, дільниць, технологічного та інженерного устаткування, а також за утримання й експлуатацію засобів протипожежного захисту.

Обов`язки щодо забезпечення пожежної безпеки, утримання та експлуатації засобів протипожежного захисту передбачаються у посадових інструкціях, обов`язках, положеннях про підрозділ.

На кожному об`єкті відповідним документом (наказом, інструкцією тощо) повинен бути встановлений протипожежний режим.

Колегія суддів звертає увагу, що законодавство не містить визначення поняття «порушення, яке створює загрозу життю та/або здоров`ю людей», а відтак, воно є оціночним.

У контексті спірних правовідносин загрозу життю та здоров`ю людей створюють такі порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства, які можуть призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають небезпечні чинники (п. 32 ч. 1 ст. 2 КЦЗ України).

Саме такі порушення вимагають вжиття заходів реагування адміністративним судом у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень.

Як вбачається зі змісту позовної заяви та доданих до неї матеріалів, застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень 5-го та підвального поверхів гуртожитку Приватного вищого навчального закладу «Київський медичний університет», (місцезнаходження юридичної особи: вул. Велика Васильківська, 17, літ. А, м. Київ. 01004) , розташованого за адресою: вул. Горлівська, 124 у Дарницькому районі м. Києва до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки є заходом, направленим на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Колегія суддів враховує, що з 09.11.2021 по 10.11.2021 позивач провів позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо відповідача, за наслідком якого складено Акт від 10.11.2021 №1001. У вказаному акті зафіксовані 20 порушень. Тобто, об`єкт перевірки продовжує функціонувати з порушенням правил пожежної безпеки, що створюють реальну загрозу життю і здоров`ю людей, оскільки з 34 вперше виявлених порушень, нуесунутими лишились 20.

Колегія суддів зауважує, що факт виконання/невиконання суб`єктом господарювання порушень, встановлених, зокрема в акті, за результатами проведення попереднього заходу (перевірки) органом державного нагляду (контролю), шляхом винесення припису, може бути встановлено лише за результатами проведення таким органом позапланових заходів (перевірки).

Суд апеляційної інстанції не бере до уваги тезу апеляційної скарги, що вказані порушення не створюють загрозу життю та здоров`ю людей, оскільки, відповідно до компетентної оцінки позивача вказані порушення можуть призвести, зокрема до розповсюдження продуктів горіння (чадного газу) шляхами евакуації, що створює загрозу життю та/або здоров`ю людей під час евакуації та розповсюджено вогню по горючому облицюванню стін, що унеможливить безпечну та своєчасну евакуацію людей з будівлі під час пожежі, що створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до ч.ч. 1 та 4 ст. 4 Закону №877-V, державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.

Разом з тим, як вбачається з характеру порушень, встановлених Актом повторної позапланової перевірки від 10.11.2021 №1001, вони є суттєвими, адже можуть призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для людей та навколишнього природного середовища.

У даному випадку, у спірних правовідносинах суд не наділений повноваженнями органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, які в свою чергу є дискреційними.

В силу приписів ст. 6 Закону №877-V, перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю) здійснюється на підставі письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням, що в свою чергу є підставою для здійснення позапланової перевірки.

Однак, матеріали справи не містять висновку позивача про усунення відповідачем зафіксованих в акті перевірки порушень.

Існування (не усунення відповідачем) хоча б одного з порушень, встановлених позивачем, які загрожують життю та здоров`ю людей, вже є самостійною достатньою правовою підставою для застосування до нього заходів реагування.

Вказані висновки кореспондується із правовою позицією Верховного Суду, яка викладена у постанові від 26.06.2018 по справі №823/589/16.

Також, згідно правової позиції Верховного Суду, яка викладена у постанові від 28.02.2019 по справі №810/2400/18, захід реагування не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

Беручи до уваги вищенаведене у сукупності, колегія суддів приходить висновку, що відповідач не надав належних доказів щодо підтвердження усунення виявлених порушень, а саме: не подано позитивного висновку позивача щодо виявлених порушень.

Отже, з огляду на викладене, колегія суддів вважає вірними висновки суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення позову, та зазначає, що доводи апеляційної скарги не знайшли своє підтвердження під час перегляду справи судом апеляційної інстанції та не можуть бути підставою для зміни чи скасування рішення суду першої інстанції..

Згідно ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції винесене з дотриманням норм процесуального та матеріального права, судом першої інстанції встановлено всі обставини, що мають значення для справи, а доводи апеляційної скарги не спростовують правильність висновків суду першої інстанції, у зв`язку з чим підстав для скасування рішення суду першої інстанції не вбачається.

Керуючись ст.ст. 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Приватного вищого навчального закладу «Київський медичний університет» залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 листопада 2021 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328, 329 КАС України.

Постанова в повному обсязі складена 17 лютого 2022 року.

Головуючий суддя В.Ю. Ключкович

Судді О.О. Беспалов

І.О. Грибан