Справа № 420/2569/22
Суддя: Бутенко А.В.
Дата ухвалення: 2022-02-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/2569/22
УХВАЛА
07 лютого 2022 року м. Одеса
Суддя Одеського окружного адміністративного суду Бутенко А.В., розглянувши матеріали в порядку ст. 283 КАС України за заявою Головного управління ДПС в Одеській області до приватного підприємства «Фуд Сервис» про підтвердження обґрунтованості умовного адміністративного арешту майна, -
ВСТАНОВИВ:
04 лютого о 15.15 годині до Одеського окружного адміністративного суду, через електронну пошту, надійшла заява в порядку ст. 283 КАС України, Головного управління ДПС в Одеській області до приватного підприємства «Фуд Сервис» про підтвердження обґрунтованості умовного адміністративного арешту майна.
Відповідно до ч.1 ст.283 КАС України, провадження у справах за зверненням податкових та митних органів при здійсненні ними визначених законом повноважень здійснюється на підставі заяви таких органів щодо: 1) зупинення видаткових операцій платника податків на рахунках платника податків; 2) підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків; 3) надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі; 4) зобов`язання керівника підприємства провести інвентаризацію основних фондів, товарно-матеріальних цінностей, які перебували або перебувають під митним контролем чи використовувалися цим підприємством разом із товарами, які були поміщені у відповідний митний режим; 5) стягнення коштів за податковим боргом; 6) зобов`язання платника податків, який має податковий борг, укласти договір щодо переведення права вимоги дебіторської заборгованості цього платника на податковий орган.
Згідно з ч.2 ст.283 КАС України, заява подається до суду першої інстанції протягом 24 годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду, за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом, у письмовій формі та повинна містити: 1) найменування адміністративного суду; 2) найменування, поштову адресу, а також номер засобу зв`язку заявника; 3) найменування, поштову адресу, а також номер засобу зв`язку, якщо такий відомий, щодо сторони, до якої застосовуються заходи, визначені частиною першою цієї статті; 4) підстави звернення із заявою, обставини, що підтверджуються доказами, та вимоги заявника; 5) перелік документів та інших матеріалів, що додаються; 6) підпис уповноваженої особи суб`єкта владних повноважень, що скріплюється печаткою.
Відповідно до ч.3 ст.283 КАС України, у разі недотримання вимог частини другої цієї статті суд повідомляє про це заявника та надає йому строк, але не більше ніж 24 години, для усунення недоліків. Невиконання вимог суду в установлений строк тягне за собою повернення заявнику заяви та доданих до неї документів. Повернення заяви не є перешкодою для повторного звернення з нею до суду після усунення її недоліків, але не пізніше ніж протягом 48 годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду.
Стаття 283 КАС України, встановлює перелік особливих вимог, що пред`являються до заяв у справах за зверненням податкових та митних органів, та особливий перелік процесуальних дій суду, які можуть учинятися в процесі розгляду таких заяв.
Суд зазначає, що в частині вимог до заяви, які не врегульовані ст.283 КАС України, застосовуються загальні положення КАС України.
Згідно з ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.
Заявник надав позовну заяву з порушенням вказаних вимог КАС України.
Зі змісту зазначеної норми вбачається законодавче закріплення обов`язку суду на стадії вирішення питання про відкриття провадження у справі встановити, зокрема, наявність у особи, яка підписала та подала позовну заяву, таких повноважень.
Згідно з частинами сьомою, восьмою статті 44 КАС України, документи (у тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.
Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.
За правилом абзацу 2 частини восьмої статті 18 КАС України, особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України Про електронний цифровий підпис, якщо інше не визначено цим Кодексом.
Водночас суд зауважує, що Закон України Про електронний цифровий підпис, який визначав статус електронного цифрового підпису, втратив чинність 07 листопада 2018 року на підставі Закону України Про електронні довірчі послуги від 05 жовтня 2017 року № 2155-VIII.
Отже, на сьогодні порядок використання електронного цифрового підпису врегульований Законом України Про електронні довірчі послуги, який набрав чинності 07 листопада 2018 року.
Відповідно до ч. 2 статті 17 Закону України Про електронні довірчі послуги, електронна взаємодія фізичних та юридичних осіб, яка потребує відправлення, отримання, використання та постійного зберігання за участю третіх осіб електронних даних, аналоги яких на паперових носіях повинні містити власноручний підпис відповідно до законодавства, а також автентифікація в складових частинах інформаційних систем, в яких здійснюється обробка таких електронних даних та володільцями інформації в яких є органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної форми власності, повинні здійснюватися з використанням кваліфікованих електронних довірчих послуг.
Згідно з абзацом 1 частини першої статті 18 Закону України Про електронні довірчі послуги передбачено, що кваліфікована електронна довірча послуга створення, перевірки та підтвердження кваліфікованого електронного підпису чи печатки надається кваліфікованим постачальником електронних довірчих послуг та включає надання користувачам електронних довірчих послуг засобів кваліфікованого електронного підпису чи печатки для генерації пар ключів та/або створення кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або перевірки кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або зберігання особистого ключа кваліфікованого електронного підпису чи печатки.
Відповідно до наказу Державної судової адміністрації України від 01.06.2020 року № 247, у місцевих та апеляційних судах запроваджено дослідну експлуатацію підсистем Електронний суд та Електронний кабінет.
Тобто альтернативним способом звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їхнім скріпленням власним кваліфікованим електронним підписом учасника справи через Електронний кабінет користувача підсистеми Електронний суд.
Як вбачається з матеріалів заяви, останній позивачем сформовано та надіслало на адресу Одеського окружного адміністративного суду не за допомогою підсистеми Електронний суд, а електронною поштою, що свідчить про використання заявником способу звернення до Одеського окружного адміністративного суду із адміністративним позовом, який не передбачений чинним процесуальним законодавством.
Обмеження, пов`язанні з використанням підсистеми Електронний суд, у тому числі щодо подачі процесуальних документів через Електронний кабінет, є легітимними, пропорційними та не перешкоджають доступу до правосуддя.
Також матеріали поданої заяви не містять відомостей про підписання документа електронним цифровим підписом із застосування посиленого сертифікату відкритого ключа та перевірки електронного цифрового підпису, накладеного на адміністративний позов із використанням підсистеми "Електронний суд".
Аналогічні висновки викладені в ухвалі Верховного суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 22.10.2020 року у справі № 855/67/20.
Відповідно до ст. 44 КАС України, учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Статтею 45 КАС України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.
Згідно з п. 3 ч. 4 ст.169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.
За таких обставин, з урахуванням ст. 169 КАС України, суд дійшов висновку, що заяву в порядку ст. 283 КАС України, слід повернути позивачу.
Керуючись ст. 59, 169, 241-243, 293-295 КАС України, суд
УХВАЛИВ:
Заява Головного управління ДПС в Одеській області до приватного підприємства «Фуд Сервис» про підтвердження обґрунтованості умовного адміністративного арешту майна - повернути позивачу.
Копію ухвали разом із заявою надіслати позивачу негайно.
Ухвала суду може бути оскаржена до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через суд першої апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Бутенко А.В.