Справа № 520/3626/22
Суддя: Волошин Д.А.
Дата ухвалення: 2022-02-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

18 лютого 2022 р. № 520/3626/22

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Волошин Д.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Обласного центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат, Управління соціального захисту населення адміністрації Шевченківського району Харківської міської ради про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати дії Управляння соціального захисту населення адміністрації Шевченківського району Харківської міської ради щодо не здійснення ОСОБА_1 призначення 5 мінімальний пенсій за віком щорічної грошової допомоги до 5 травня 2020 та 2021 років, як учаснику бойових дій незаконними;

- зобов`язати Обласний центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат нарахувати та виплатити заборгованість щорічної грошової допомоги до 5 травня за 2020 рік, у розмірі - 6800 (шість тисяч вісімсот) грн 00 коп. ОСОБА_1 як учаснику бойових дій;

- зобов`язати Обласний центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат нарахувати та виплатити заборгованість щорічної грошової допомоги до 5 травня за 2021 рік, у розмірі 7354 (сім тисяч триста п`ятдесят чотири) грн 00 коп. ОСОБА_1 як учаснику бойових дій.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Згідно із частиною першою статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Абзацом 1 частини другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини першої статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Згідно з частиною першою статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до пункту шостого частини п`ятої статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Законодавче обмеження строку оскарження рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі Перетяка та Шереметьєв проти України від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі Мельник проти України від 28.03.2006, заява №23436/03).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання позову, апеляційної, касаційної скарги.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації права щодо оскарження дій, рішень, бездіяльності суб`єкта владних повноважень в порядку та у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку звернення з поважних причин.

Зазначена правова позиція висловлена Верховним Судом у своїй постанові від 13.11.2018 року по справі № 804/958/17.

Згідно ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить суд, зокрема, зобов`язати Обласний центр по нарахування та здійсненню соціальних виплат нарахувати та виплатити заборгованість щорічної грошової допомоги до 5 травня за 2020 рік.

Відповідно до частин першої та четвертої статті 17-1 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» передбачено, що щорічну виплату разової грошової допомоги до 5 травня в розмірах, передбачених статтями 12 - 16 цього Закону, здійснюють органи праці та соціального захисту населення через відділення зв`язку або через установи банків (шляхом перерахування на особовий рахунок отримувача) пенсіонерам - за місцем отримання пенсії, а особам, які не є пенсіонерами, - за місцем їх проживання чи одержання грошового утримання.

Особи, які не отримали разової грошової допомоги до 5 травня, мають право звернутися за нею та отримати її до 30 вересня відповідного року, в якому здійснюється виплата допомоги.

Отже, 30 вересня 2020 року - встановлений законом кінцевий строк, до якого могла бути здійснена виплата вказаної допомоги до 05 травня за 2020 рік і до якого позивач міг очікувати на отримання більшої суми, ніж була йому нарахована, а тому перебіг строку звернення позивача до суду з даним позовом слід обраховувати з 30 вересня 2020 року.

Отже, шестимісячний строк звернення до суду з вимогою про зобов`язання відповідача перерахувати, нарахувати та виплатити позивачу щорічну разову грошову допомогу до 05 травня за 2020 рік в розмірі 5 (п`яти) мінімальних пенсій за віком закінчився 30.03.2021.

Таким чином, враховуючи дату звернення позивача до суду з даним позовом 09.02.2022 (відповідно до штампу поштової служби на конверті, в якому надійшла позовна заява), позивач пропустив строк звернення до суду з даною позовною вимогою.

В позовній заяві представник позивача просив поновити строк звернення до суду у частині зобов`язання Обласного центру по нарахування та здійсненню соціальних виплат нарахувати та виплатити позивачу заборгованість щорічної грошової допомоги до 5 травня за 2020 рік.

В обґрунтування клопотання зазначив, що відлік строків для звернення до суду (у випадку незгоди особи з відповідним рішенням, дією чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень за результатами розгляду зазначеної заяви) розпочинається з моменту, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про таке порушення своїх прав, якщо інше прямо не передбачено законом. Позивач не є фахівцем у галузі права та пропуск строку не порушує принцип правової визначеності та стабільності правовідносин в силу незначного часу, який минув.

З цього приводу суд зазначає, що законодавець пов`язує початок обчислення строку з не з тим, коли особа суб`єктивно з`ясувала для себе або почала усвідомлювати, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням, а про те, коли вона об`єктивно повинна була дізналася про ці рішення, дії чи бездіяльність, що мають вплив на неї, чи мала особа реальну можливість дізнатися про наявність порушення раніше.

Враховуючи, що позивач з 2015 року щорічно є отримувачем одноразової грошової допомоги як учаснику бойових дій до 05 травня, тому, отримуючи на думку позивача її в меншому розмірі, ніж передбачено законом, мав дізнатися про порушення своїх прав, отримуючи таку виплату за відповідний рік до 05 травня 2020 року. Позивач, звернувшись до суду 09.02.2022 з даним позовом пропустив строк звернення до суду, не навівши при цьому поважних та об`єктивних причин пропуску вказаного строку.

Посилання представника позивача на правову позицію, викладену у постанові Великої Палати Верховного Суду від 06.02.2019 у справі №522/2738/17 суд не приймає до уваги, оскільки вказана правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду саме з приводу правозастосування положень Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», які регулюють питання перерахунку пенсії та прямо визначають неможливість обмеження строком права військовослужбовця саме на перерахунок пенсії, не проведений з вини органів Пенсійного фонду України та/або державних органів, які видають довідки для перерахунку пенсії.

Положення норм права, щодо застосування яких Великою Палатою висловлено вказану позицію, не поширюються на правовідносини з нарахування та виплати одноразової грошової допомоги, щодо якої подано позов ОСОБА_1 .

Крім того, суд відхиляє доводи представника позивача стосовно того, що позивачем не пропущено строк звернення до суду, в обґрунтування чого останній посилався на практику, викладену у постановах Верховного Суду від 24.04.2018 у справі № 646/6250/17, від 30.10.2018 у справі №493/1867/17, оскільки висновки викладені судами у вказаних рішеннях стосувалися іншого предмету спору, зокрема перерахунку пенсії та припинення виплати пенсії, яка є щомісячним платежем. У даному випадку щорічна разова грошова допомога до 5 травня є разовим платежем, а про отримання вказаної виплати у меншому розмірі позивач повинен був дізнатися з моменту отримання такої виплати. При цьому, строк на звернення до суду у разі неотримання вказаної разової допомоги до 5 травня у позивача був з 30.09.2020 на протязі 6-ти місяців.

Враховуючи, що позивачем не зазначено поважних причин пропуску строку звернення до суду, ОСОБА_1 необхідно звернутися з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду із вказаним позовом, зазначивши інші обґрунтовані причини поважності його пропуску.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 123 КАС України при цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Водночас, суд попереджає позивача про те, що якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву (ч.2 ст.123 КАС України).

Керуючись статтями 122, 160, 161, 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Обласного центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат, Управління соціального захисту населення адміністрації Шевченківського району Харківської міської ради про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Надати позивачу термін - десять календарних днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням інших обґрунтованих та поважних причин його пропуску.

Копію ухвали невідкладно надіслати позивачу.

Роз`яснити позивачеві, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.А. Волошин