Справа № 240/20280/21
Суддя: Капинос Оксана Валентинівна
Дата ухвалення: 2022-02-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

18 лютого 2022 року м. Житомир справа № 240/20280/21

категорія 112030300

Житомирський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Капинос О.В., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 в інтересах неповнолітньої дитини ОСОБА_2 до Управління соціальної політики Коростенської районної державної адміністрації Житомирської області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,

встановив:

Позивач звернувся до Житомирського окружного адміністративного суду з позовом в інтересах неповнолітньої дитини до Управління соціальної політики Коростенської районної державної адміністрації Житомирської області про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії.

Провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження.

Ухвалою від 18.01.2022 позовну заяву було залишено без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом надання до суду доказу (оригіналу квитанції) сплати судового збору в сумі 908 гривень.

На усунення недоліків позивачем було надано клопотання у якому міститься посилання на ч.1 ст.5 Закону України "Про судовий збір" , зокрема щодо того, що від сплати судового збору звільняються громадяни, які у випадках, передбачених законодавством, звернулися із заявами до суду щодо захисту прав та інтересів інших осіб.

У частині другій статті 3 Закону № 3674-VI визначено перелік об`єктів - заяв до суду, за подання яких судовий збір не справляється, а в статті 5 цього закону - вичерпний перелік суб`єктів, які звільняються від сплати судового збору за подання до суду позовів, заяв, скарг та за видачу судами документів, а також підстави звільнення від сплати судового збору осіб, які звертаються із заявами про захист не власних прав, а охоронюваних законом прав та інтересів інших осіб.

Згідно з пунктом 7 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються громадяни, які у випадках, передбачених законодавством, звернулися із заявами до суду щодо захисту прав та інтересів інших осіб.

Зазначену норму слід враховувати в системному зв`язку зі статтею 53 КАС, яка визначає участь у судовому процесі органів та осіб, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно з частиною першою статті 53 КАС у випадках, встановлених законом, фізичні та юридичні особи можуть звертатися до адміністративного суду із позовними заявами в інтересах інших осіб і брати участь у цих справах.

Натомість, в силу частини 1 статті 56 КАС права, свободи та інтереси малолітніх та неповнолітніх осіб, які не досягли віку, з якого настає адміністративна процесуальна дієздатність, а також недієздатних фізичних осіб захищають у суді їхні законні представники - батьки, усиновлювачі, опікуни чи інші особи, визначені законом.

Таким чином, звертаючись з позовом в інтересах неповнолітньої дитини позивач діє як законний представник в розумінні частини першої статті 56 КАС, а не як фізична особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб відповідно до частини першої статті 53 КАС.

Законом № 3674-VI не передбачено пільги від сплати судового збору законного представника, який звертається в інтересах неповнолітнього, крім законних представників дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю (пункт 9 частини першої статті 5).

Отже, пільга щодо сплати судового збору визначена пунктом 7 частиною першою статті 5 Закону № 3674-VI не поширюється на ситуацію звернення з позовами батьків у інтересах своїх неповнолітніх дітей.

Правова позиція щодо сплату судового збору батьками, які звертаються до суду з позовами в інтересах дітей викладена в ухвалах Верхового Суду від 15.01.2018 у справі № 607/1046/17, від 22.11.2018 у справі № 754/16008/17, від 23.05.2019 у справі № 640/109/19, а також узгоджуються з висновками, викладеними в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 16.04.2020 у справі № 640/109/19.

З огляду на наведене, у суду відсутні підстави для звільнення від сплати судового збору при розгляді даного позову.

Що стосується посилання позивача на те, що вона звернулась одночасно з позовами відносно двох дітей, щодо іншої дитини відкрито іншим судею провадження у справі суд зазначає наступне.

За приписами ч.1 ст. 76 КАС України питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до ч.5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Аналіз наведених норм свідчить, що суддя здійснює судочинство та надає оцінку доказам наданим учасниками судового розгляду за власним переконанням та виключно із врахуванням висновків Верховного Суду, а не практики інших суддів щодо аналогічних спорів, що і було вчинено у даному випадку.

Позивачем не було надано на виконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху документу про сплату судового збору або документів, які б підтверджували право позивача на пільги щодо сплати судового збору.

Відповідно до ч.13 ст. 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Згідно ч. 7 ст. 240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом.

Позивач у встановлений строк не виконав вимоги ухвали суду про залишення позовної заяви без руху, недоліки позовної заяви не усунув, тому позовну заяву відповідно до приписів статті 240 КАС України слід залишити без розгляду.

Керуючись статтями 242-246, 295 Кодексу адміністративного судочинства України,

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 в інтересах неповнолітньої дитини ОСОБА_2 до Управління соціальної політики Коростенської районної державної адміністрації Житомирської області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя О.В. Капинос