Справа № 640/16867/19
Суддя: Костюк Любов Олександрівна
Дата ухвалення: 2022-02-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 лютого 2022 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Костюк Л.О.;

суддів: Кобаля М.І., Степанюка А.Г.;

за участю секретаря: Несін К.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 31 травня 2021 року (розглянута за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, м. Київ, дата складання повного тексту рішення - відсутня) у справі за адміністративним позовом Головного управління ДФС у м. Києві до Державного реєстратора Комунального підприємства «Реєстрація нерухомості та бізнесу» Прошкіна Олександра Васильовича, за участю третьої особи - товариства з обмеженою відповідальністю «Нафтогаз Партнер» про відміну державної реєстрації припинення юридичної особи, -

В С Т А Н О В И Л А:

Головне управління ДФС у м. Києві (далі - позивач) звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва позовом до Державного реєстратора комунального підприємства «Реєстрація нерухомості та бізнесу» Прошкіна Олександра Васильовича (далі - відповідач), Товариства з обмеженою відповідальністю «Нафтогаз Партнер» (далі - ТОВ «Нафтогаз Партнер»), в якому просить відмінити державну реєстрацію припинення юридичної особи товариства з обмеженою відповідальністю «Нафтогаз Партнер» (, запис від 07.06.2019 №2089515).

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що державним реєстратором всупереч положенням чинного законодавства прийнято рішення про припинення юридичної особи товариства з обмеженою відповідальністю «Нафтогаз Партнер», про що внесено запис до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 07.06.2019 №2089515. Оскільки, як стверджує позивач, державним реєстратором вчинено спірну реєстраційну дію за принципом мовчазної згоди без надання можливості податковому органу надіслати заперечення щодо припинення юридичної особи та без довідки про відсутність заборгованості перед бюджетом.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 31 травня 2021 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з зазначеним судовим рішенням, Головним управлінням ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС подано апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції як таке, що постановлене з порушенням норм матеріального та процесуального права, та прийняти нове, яким позов задоволити.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

З огляду на викладене, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження, як це передбачено ст. 311 КАС України.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції щодо відмови у задоволенні позовних вимог та приходить до висновку, що апеляційна скарга задоволенню, а постанова суду -скасуванню, з огляду на наступне.

Як встановлено судом першої інстанції, що ТОВ «Нафтогаз Партнер» () зареєстроване 28.01.2015 Оболонською районною в місті Києві державною адміністрацією.

Згідно витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань 07.06.2019 державним реєстратором комунального підприємства «Реєстрація нерухомості та бізнесу» Прошкіним О.В. здійснено реєстраційну дію по відношенню до ТОВ «Нафтогаз Партнер», а саме внесено запис №2089515 про державну реєстрацію припинення юридичної особи в результаті ліквідації.

Відповідно до інформаційних систем органів Д11C ТОВ ««НАФТОГАЗ 1ІАРТНЕР» () обліковується заборгованість у сумі 22 166 557,71 гривень, по території обслуговування І`У ДФС у м. Києві по ПДВ з ввезених на митну територію України товарів, що виникла на підставі податковою повідомлення рішення від 05.02.2019 №.

При цьому відповідно до інформаційних систем органів ДФС 07.06.2019 по ТОВ «НАФТОГАЗ ПАРТНЕР» () від державного реєстратора надійшла інформація щодо прийняття рішення про припинення за рішенням власника (етап 3).

Крім того, від державного реєстратора надійшла інформація щодо прийняття рішення про припинення за принципом мовчазної згоди (стан - 11).

Вважаючи внесений до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань запис про припинення ТОВ «Нафтогаз Партнер» протиправним, оскільки за вказаним підприємством обліковується податковий борг, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку обставинам та матеріалам справи, а також наданим додатковим поясненням та запереченням сторін, колегія суддів зазначає наступне.

Відносини, що виникають у сфері державної реєстрації юридичних осіб, їхньої символіки (у випадках, передбачених законом), громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб - підприємців регулює Закон України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» від 15 травня 2003 року №755-IV (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Згідно з частиною 1 статті 9 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» відомості про юридичну особу, громадське формування, що не має статусу юридичної особи, та фізичну особу - підприємця вносяться до Єдиного державного реєстру на підставі: 1) відповідних заяв про державну реєстрацію; 2) документів, що подаються для проведення інших реєстраційних дій; 3) відомостей, отриманих у результаті інформаційної взаємодії між Єдиним державним реєстром та інформаційними системами державних органів.

Відповідно до пункту 10 частини 2 статті 9 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» в Єдиному державному реєстрі містяться такі відомості про юридичну особу, крім державних органів і органів місцевого самоврядування як юридичних осіб, зокрема і місцезнаходження юридичної особи.

Частинами 1, 11 статті 13 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» передбачено, що інформаційна взаємодія між Єдиним державним реєстром та інформаційними системами державних органів у випадках, визначених цією статтею, здійснюється інформаційно-телекомунікаційними засобами в електронній формі у порядку, визначеному Міністерством юстиції України спільно з відповідними державними органами. Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення, забезпечує передачу до Єдиного державного реєстру відомостей про кінцевих бенефіціарних власників (контролерів) юридичної особи, які не були надані заявником відповідно до цього Закону.

Частиною 13 статті 17 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» передбачено, що для державної реєстрації припинення юридичної особи в результаті її ліквідації на підставі рішення про припинення юридичної особи, прийнятого учасниками юридичної особи або відповідного органу юридичної особи, а у випадках, передбачених законом, - рішення відповідних державних органів, або судового рішення про припинення юридичної особи, не пов`язаного з її банкрутством, після закінчення процедури припинення, але не раніше закінчення строку заявлення вимог кредиторами, подаються такі документи: 1) заява про державну реєстрацію припинення юридичної особи в результаті її ліквідації; 2) довідка архівної установи про прийняття документів, що відповідно до закону підлягають довгостроковому зберіганню.

Для державної реєстрації припинення юридичної особи в результаті її реорганізації після закінчення процедури припинення, але не раніше закінчення строку заявлення вимог кредиторами, подаються такі документи: 1) заява про державну реєстрацію припинення юридичної особи в результаті її реорганізації; 2) примірник оригіналу (нотаріально засвідчена копія) розподільчого балансу - у разі припинення юридичної особи в результаті поділу; 3) примірник оригіналу (нотаріально засвідчена копія) передавального акта - у разі припинення юридичної особи в результаті перетворення, злиття або приєднання; 4) довідка архівної установи про прийняття документів, що відповідно до закону підлягають довгостроковому зберіганню, - у разі припинення юридичної особи в результаті поділу, злиття або приєднання; 5) документи для державної реєстрації створення юридичної особи, визначені частиною першою цієї статті, - у разі припинення юридичної особи в результаті перетворення; 6) документи для державної реєстрації змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі, визначені частиною четвертою цієї статті, - у разі припинення юридичної особи в результаті приєднання.

Відповідно до частин 6 та 7 статті 25 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» визначено спрощену процедуру державної реєстрації припинення юридичної особи шляхом її ліквідації проводиться на підставі: 1) судового рішення про скасування (визнання недійсною) державної реєстрації юридичної особи у випадках, передбачених законом, якщо таке рішення прийнято судом до 1 липня 2004 року, крім судового рішення про визнання юридичної особи банкрутом; 2) судового рішення про припинення юридичної особи, не пов`язаного з банкрутством юридичної особи, якщо таке рішення прийнято судом після 1 липня 2004 року, і в разі якщо голова ліквідаційної комісії з припинення юридичної особи або ліквідатор юридичної особи протягом трьох років з дати оприлюднення повідомлення про постановлення судового рішення про припинення юридичної особи, не пов`язаного з банкрутством юридичної особи, не надав суб`єкту державної реєстрації документи, необхідні для державної реєстрації припинення юридичної особи в результаті її ліквідації; 3) неподання головою ліквідаційної комісії з припинення юридичної особи або ліквідатором юридичної особи документів, необхідних для державної реєстрації припинення юридичної особи в результаті її ліквідації протягом одного року з дати внесення до Єдиного державного реєстру запису про зупинення проведення спрощеної процедури державної реєстрації припинення юридичної особи в результаті її ліквідації.

Порядок проведення спрощеної процедури державної реєстрації припинення юридичної особи в результаті її ліквідації включає:

1) проведення реєстраційної дії щодо початку проведення спрощеної процедури державної реєстрації припинення юридичної особи в результаті її ліквідації шляхом внесення запису до Єдиного державного реєстру - не пізніше наступного робочого дня з дати настання підстави, передбаченої частиною четвертою цієї статті;

2) державну реєстрацію припинення юридичної особи в результаті її ліквідації - не пізніше наступного робочого дня після отримання відомостей:

про відсутність заборгованості із сплати податків і зборів та відсутність заборгованості із сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування;

про відсутність заборгованості із сплати страхових коштів до Пенсійного фонду України та фондів соціального страхування;

про відсутність не скасованих випусків цінних паперів юридичної особи - емітента;

про відсутність не скасованої реєстрації випуску акцій акціонерного товариства.

У разі неодержання від державних органів відомостей, зазначених у цій частині, у порядку та строки, визначені цим Законом, та неодержання від органів державної податкової служби відомостей про наявність заборгованості із сплати податків і зборів та наявність заборгованості із сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, від органів Пенсійного фонду України про наявність заборгованості із сплати страхових коштів до Пенсійного фонду України та фондів соціального страхування державна реєстрація припинення юридичної особи в результаті її ліквідації проводиться за принципом мовчазної згоди із зазначенням органів державної влади, від яких відповідні відомості не надійшли;

3) проведення реєстраційної дії щодо зупинення проведення спрощеної процедури державної реєстрації припинення юридичної особи в результаті її ліквідації шляхом внесення запису до Єдиного державного реєстру - не пізніше наступного робочого дня з дати отримання відомостей про наявність заборгованості із сплати податків і зборів або наявність заборгованості із сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, або наявність заборгованості із сплати страхових коштів до Пенсійного фонду України та фондів соціального страхування, або наявність не скасованих випусків цінних паперів юридичної особи - емітента, або наявність не скасованої реєстрації випуску акцій акціонерного товариства;

4) формування та оприлюднення на порталі електронних сервісів або з використанням Єдиного державного веб0порталу електронних послуг виписки - у разі зміни відомостей, що містяться у ній.

Колегія суддів, звертає увагу на те, що у разі неодержання від державних органів відомостей, зазначених у дій частині, у порядку та строки, визначені цим Законом, державна реєстрація припинення юридичної особи в результаті її ліквідації проводиться за принципом мовчазної згоди.

Зазначає, що основні етапи реорганізації юридичної особи за рішенням власників передбачені Цивільним кодексом України.

Статтею 104 ЦКУ встановлено, що юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників.

Згідно ст. 106 ЦКУ злиття, приєднання, поділ та перетворення юридичної особи здійснюються за рішенням його учасників або органу юридичної особи, уповноваженого на цс установчими документами, а у випадках, передбачених законом, - за рішенням суду або відповідних органів державної влади.

Порядок припинення юридичної особи шляхом злиття, приєднання, поділу та перетворення визначений ст. 107 Цивільного кодексу України (далі ІЦСУ).

Згідно зі ст. 107 ЦКУ після закінчення строку для пред`явлення вимог кредиторами та задоволення чи відхилення цих вимог комісія з припинення юридичної особи складає передавальний акт (у разі злиття, приєднання або перетворення), який має містити положення про пранонаступництво щодо всіх зобов`язань юридичної особи, що припиняється, стосовно всіх її кредиторів та боржників, включаючи зобов`язання, які оспорюються сторонами.

Статтею 27 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» визначено підстави зупинення розгляду документів, поданих для державної реєстрації

Так, підставами для зупинення розгляду документів, поданих для державної реєстрації, є:1) подання документів або відомостей, визначених цим Законом, не в повному обсязі;2) невідповідність документів вимогам, установленим статтею 15 цього Закону;5) невідповідність реєстраційного номера облікової картки платника податків або серії та номера паспорта (для фізичних осіб, які мають відмітку в паспорті про право здійснювати платежі за серією та номером паспорта) відомостям, наданим відповідно до статті 13 цього Закону;6) несплата адміністративного збору або сплата не в повному обсязі;7) подання документів з порушенням встановленого законодавством строку для їх подання.

Зупинення розгляду документів з підстав, не передбачених цією статтею, не допускається.

Зупинення розгляду документів здійснюється протягом 24 годин, крім вихідних та святкових днів, після надходження документів, поданих для державної реєстрації.

Зупинення розгляду документів, поданих для державної реєстрації громадських формувань, здійснюється у строки, встановлені статтею 26 цього Закону.

Розгляд документів зупиняється на строк, що становить 15 календарних днів з дати їх зупинення.

Повідомлення про зупинення розгляду документів із зазначенням строку та виключного переліку підстав для його зупинення та рішення суб`єкта державної реєстрації про зупинення розгляду документів розміщуються на порталі електронних сервісів або з використанням Єдиного державного веб-порталу електронних послуг у день зупинення та надсилаються заявнику на адресу його електронної пошти.

У разі подання документів, необхідних для усунення підстав для зупинення розгляду документів, протягом встановленого строку розгляд документів поновлюється.

У разі поновлення розгляду документів обчислення строку розгляду документів, поданих для державної реєстрації, і проведення реєстраційних дій починається з дня подання документів, необхідних для усунення підстав для зупинення розгляду документів.

Документи, що потребують усунення підстав для зупинення розгляду документів, повертаються (видаються, надсилаються поштовим відправленням) заявнику не пізніше наступного робочого дня з дня надходження від заявника заяви про їх повернення.

Водночас, порядок та підстави для відмови у державній реєстрації передбачені у статті 28 цього Закону, відповідно до якої підставами для відмови у державній реєстрації є:

1) документи подано особою, яка не має на це повноважень;

2) у Єдиному державному реєстрі містяться відомості про судове рішення щодо заборони проведення реєстраційної дії;

3) у Єдиному державному реєстрі містяться відомості про судове рішення про арешт корпоративних прав - у разі державної реєстрації змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі, у зв`язку із зміною частки засновника (учасника) у статутному (складеному) капіталі (пайовому фонді) юридичної особи;

4) не усунуто підстави для зупинення розгляду документів протягом встановленого строку;

5) документи суперечать вимогам Конституції та законів України;

6) документи суперечать статуту громадського формування;

7) порушено встановлений законом порядок створення юридичної особи, громадського формування, що не має статусу юридичної особи;

8) невідповідність найменування юридичної особи вимогам закону;

9) щодо засновника (учасника) юридичної особи, що створюється, проведено державну реєстрацію рішення про припинення юридичної особи в результаті її ліквідації;

10) щодо юридичної особи, стосовно якої подано заяву про державну реєстрацію змін до відомостей Єдиного державного реєстру, пов`язаних із зміною засновників (учасників) юридичної особи, проведено державну реєстрацію рішення про припинення юридичної особи в результаті її ліквідації;

11) документи для державної реєстрації припинення юридичної особи подані: раніше строку, встановленого цим Законом; - щодо юридичної особи, що припиняється в результаті її ліквідації та є засновником (учасником) інших юридичних осіб та/або має не закриті відокремлені підрозділи, та/або є засновником третейського суду;- в Єдиному державному реєстрі відсутній запис про державну реєстрацію юридичної особи, утвореної шляхом реорганізації в результаті злиття, приєднання або поділу; - щодо акціонерного товариства, стосовно якого надійшли відомості про наявність не скасованої реєстрації випуску акцій; - щодо юридичної особи - емітента цінних паперів, стосовно якого надійшли відомості про наявність не скасованих випусків цінних паперів; - щодо юридичної особи, що ліквідується, стосовно якої надійшли відомості про наявність заборгованості із сплати податків і зборів та/або наявність заборгованості із сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування; - щодо юридичної особи, що реорганізується, стосовно якої надійшли відомості про наявність заборгованості із сплати податків і зборів та/або наявність заборгованості із сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та відсутній узгоджений план реорганізації юридичної особи; - щодо юридичної особи, стосовно якої надійшли відомості про наявність заборгованості із сплати страхових коштів до Пенсійного фонду України та фондів соціального страхування; - щодо юридичної особи, що припиняється в результаті ліквідації, стосовно якої надійшли відомості про відкрите виконавче провадження; - щодо юридичної особи, стосовно якої відкрито провадження у справі про банкрутство.

Окрім зазначеного вище, колегія суддів звертає увагу на те, що порядок зняття з обліку платників податків у контролюючих органів регламентується Податковим кодексом України та розділом XI Порядку обліку платників податків і зборів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 09.12.2011 № 1588.

Згідно п. 11.17 «Про затвердження Порядку обліку платників податків і зборів» №1588 Міністерства Фінансів України:

Зняття з обліку платників податків у контролюючих органах здійснюється у такому порядку:

1) щодо платників податків, державна реєстрація припинення яких здійснюється згідно із Законом, підставою для зняття їх з обліку у контролюючих органах є надходження відомостей про державну реєстрацію припинення юридичної особи. Дала зняття з обліку відповідає даті закриття останньої інтегрованої картки платника податків або даті отримання відомостей про припинення юридичної особи у разі, якщо на момент отримання таких відомостей були закриті всі інтегровані картки такого платника Податків. Дані про зняття з обліку платника податків фіксуються в журналі за формою № 6-01111. Номер зняття з обліку відповідає номеру відповідного запису в журналі за формою № 6- ОПП.

Дані про зняття з обліку платника податків, державна реєстрація припинення якого здійснюється згідно із Законом, передаються контролюючим органом за основним місцем обліку такого платника податків до Єдиного державного реєстру із зазначенням: дати та номера запису про зняття з обліку, назви га ідентифікаційного коду контролюючого органу, у якому платника податків знято з обліку;

щодо платників податків, для яких законом установлені особливості їх державної реєстрації та відомості стосовно яких не вносяться до Єдиного державного реєстру, до Єдиного банку даних юридичних осіб уноситься запис про припинення на підставі повідомлення чи документального підтвердження органу державної реєстрації про ліквідацію або реорганізацію платника податків, закриття відокремленого підрозділу платника податків чи з ЄДРПОУ (для відокремлених підрозділів іноземних компаній, організацій);

зняття з обліку в контролюючому органі відокремленого підрозділу як платника податків здійснюється у разі внесення до Єдиного державного реєстру" або до ЄДРПОУ (для відокремлених підрозділів іноземних компаній, організацій) записів про припинення відповідної юридичної особи або припинення (закриття) такого відокремленого підрозділу.

Дані про зняття з обліку відокремленого підрозділу, відомості щодо якого містяться у Єдиному державному реєстрі, передаються контролюючим органом за основним місцем обліку такого платника податків до Єдиного державного реєстру із зазначенням: дати та номера запису про зняття з обліку, найменування та

ідентифікаційного коду контролюючого органу, у якому платника податків знято з обліку;

у разі припинення платника податків - юридичної особи (шляхом ліквідації або реорганізації) врегулювання питань погашення грошових зобов`язань га/або податкового боргу такого платника здійснюється у порядку, визначеному Податковим кодексом України;

облікова справа закритого відокремленого підрозділу юридичної особи долучається до облікової справи такої юридичної особи, У разі реорганізації платника податків шляхом злиття, приєднання, перетворення до облікових справ правонаступників долучаються облікові справи реорганізованих платників податків. Якщо правонаступник перебуває на обліку в іншому контролюючому органі, ніж реорганізований платник податків, після завершення реорганізації та зняття його з обліку облікова справа реорганізованого платника податків передається до контролюючого органу за основним місцем обліку правонаступника;

якщо після ліквідації або реорганізації платника податків залишились незакритими його рахунки у фінансових установах, контролюючий орган доводить до відома цих установ таку інформацію, повідомляючи їм відомості про уповноважений орган, який прийняв таке рішення, дату та за наявності номер відповідного рішення або запису в Єдиному державному реєстрі чи ЄДРПОУ, а також про дату зняття з обліку платника податків у контролюючому органі;

відомості щодо підстави зняття з обліку платника податків вводяться до Єдиного банку даних юридичних осіб. Облікові справи (реєстраційна та звітна частини) таких платників здаються до архіву контролюючого органу після закінчення звітного року.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів регулює Податковий кодекс України (далі - ПК України), він, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Правовий статус контролюючого органу, їх функції та обов`язки, компетенція контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю визначені у п.1.1 ст.1 ПК України.

Основним завданням контролюючих органів є здійснення контролю за додержанням податкового законодавства, правильністю обчислення, повнотою і своєчасністю сплати до бюджетів, державних цільових фондів податків і зборів (обов`язкових платежів), а також неподаткових встановлених законодавством доходів.

Відповідно до п. 67.2 ст. 67 ІІК України контролюючі органи в установленому законом порядку мають право звертатися до суду про винесений судового рішення щодо відміни державної реєстрації припинення юридичних осіб або підприємницької діяльності фізичних осіб - підприємців.

Колегія суддів звертає увагу на пояснення позивача, а саме на те, що обхідний лист по ТОВ «Нафтогаз Партнер» () відкрито та закрито в один день, що свідчить про порушення процедури припинення юридичної особи, а саме безпідставно, внесення запису державним реєстратором від 07.06.2019 № 2089515 про державну реєстрацію припинення юридичної особи - ТОВ «Нафтогаз Партнер» (код СДРГІОУ 39606702).

Також, звернути увагу на те, що рішення про припинення ТОН «Нафтогаз Партнер» () прийнято засновниками.

Згідно п.п.. 11.6. п. 11 Порядку № 1588 передбачено, що при проведенні заходів, пов`язаних з ліквідацією або реорганізацією платника податків, контролюючі органи організовують та планують їх таким чином, щоб вимоги щодо сплати платежів, контроль за справлянням яких здійснюють контролюючі органи, були сформовані і отримані особою, відповідальною за погашення грошових зобов`язань або податкового боргу платника податків, не пізніше строку, визначеного для заявлення кредиторами своїх вимог.

Відповідно до ч. 5 ст. 105 Цивільного кодексу України строк заявлений кредиторами своїх вимог до юридичної особи, то припиняється, не може становити менше двох місяців і не більше шести місяців з дня опублікування повідомлення про рішення щодо припинення юридичної особи.

На підставі вище зазначеного, колегія суддів приходить до висновку, що державним реєстратором протиправно не направляючи запиту до відповідача щодо наявності заборгованостей ТОВ «НАФТОГАЗ ПАРТНЕР» здійснено державну реєстрацію припинення юридичної особи 07.06.2019 запис № 2089515.

Вищезазначені дії державного реєстратора призвели до того, що ГУ ДФС у місті Києві не мало можливості сформувати та направити державному реєстратору заперечення за формою № 27-ОПП на виконання п.п. 11.8 и. 11 Порядку 1588 та здійснити заходи податкового контролю платника податку, що призвело до припинення ТОВ «НАФТОГАЗ ПАРТНЕР» () за принципом мовчазної згоди.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку щодо неправомірності здійснення дій Державного реєстратора Комунального підприємства «Реєстрація нерухомості та бізнесу» Прошкіна Олександра Васильовича щодо здійснення державної реєстрації припинення юридичної особи Товариства з обмеженою відповідальністю «Нафтогаз Партнер» (, запис від 07.06.2019 №2089515) та скасування державної реєстрації здійсненої Державним реєстратором Комунального підприємства «Реєстрація нерухомості та бізнесу» Прошкіним Олександром Васильовичем щодо припинення юридичної особи Товариства з обмеженою відповідальністю «Нафтогаз Партнер» (, запис від 07.06.2019 №2089515).

Відповідно до статті 7 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Так, згідно із висновком Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) у справі «Проніпа проти України» (рішення від 1.8 липня 2006 року) кожен доречний і важливий аргумент особи має бути проаналізований і одержати відповідь суду.

Водночас у справі «Салон проти України» (заява № 65518/01; рішення від 6 вересня 2005 року; пункт 89) ЄСШІ наголосив на тому, що згідно статті 6 Конвенції рішення судів

достатнім чином містять мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя (рішення у справі «Hirvisaari v. Finland», заява № 49684/99; від 27 вересня 2001 р., пункт 30).

У справі «Бендерський проти України» (заява №22750/02, рішення від 15 листопада 2007 року) ЄСПЛ констатував порушення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод у зв`язку з тим, що національні суди не врахували аргументи заявника, які були вирішальними у його справі, і тим самим не забезпечили заявнику право на справедливий судовий розгляд.

У справі «Ботатова проти України» (заява № 5231/04; рішення від 7 жовтня 2010 року) ЄСПЛ посилався на свою попередню практику у справах проти України, зокрема у справі «ІІроніна проти України», і констатував порушення пункту 1 статті 6 Конвенції у зв`язку з тим, що національні суди, цілком ігноруючи аргументи заявниці, які були доречними і важливими, не надали належного обґрунтування своїм рішенням, то призвело до порушення права заявниці на справедливий судовий розгляд.

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції дійшов до неправильного висновку щодо відмови у задоволенні позовних вимог.

Відповідно до статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Зі змісту частин 1-4 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Відповідно до вимог ч. 1 та 2 ст. 317 Кодексу адміністративного судочинства України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю та ухвалення нового рішення є, зокрема, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи та неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права. Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається, крім іншого, неправильне тлумачення закону.

Заслухавши у судовому засіданні доповідь головуючого судді, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзиву на апеляційну скаргу, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а постанова суду першої інстанції - скасуванню з прийняттям нового рішення.

Таким чином, оскільки суд першої інстанції не повно встановив обставини у справі, його висновки не відповідають обставинам справи, судове рішення ухвалене з порушенням норм матеріального права, тому рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 31 травня 2021 року підлягає скасуванню.

Керуючись ст.ст. 241, 242, 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС - задоволити.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 31 травня 2021 року - скасувати.

Адміністративний позов Головного управління ДФС у м. Києві до Державного реєстратора Комунального підприємства «Реєстрація нерухомості та бізнесу» Прошкіна Олександра Васильовича, за участю третьої особи - товариства з обмеженою відповідальністю «Нафтогаз Партнер» про відміну державної реєстрації припинення юридичної особи - задоволити.

Визнати протиправними дії Державного реєстратора Комунального підприємства «Реєстрація нерухомості та бізнесу» Прошкіна Олександра Васильовича щодо здійснення державної реєстрації припинення юридичної особи Товариства з обмеженою відповідальністю «Нафтогаз Партнер» (, запис від 07.06.2019 №2089515).

Скасувати державну реєстрацію здійснену Державним реєстратором Комунального підприємства «Реєстрація нерухомості та бізнесу» Прошкіним Олександром Васильовичем щодо припинення юридичної особи Товариства з обмеженою відповідальністю «Нафтогаз Партнер» (, запис від 07.06.2019 №2089515).

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та не підлягає касаційному оскарженню.

Головуючий суддя: Л.О. Костюк

Судді: М.І. Кобаль

А.Г. Степанюк