Справа № 160/205/22
Суддя: Рябчук Олена Сергіївна
Дата ухвалення: 2022-02-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 лютого 2022 року Справа № 160/205/22
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Рябчук О.С.
розглянувши у м. Дніпрі в порядку спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «К.Л.К» до Дніпровської митниці про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень - рішень, -
05.01.2022 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю " К.Л.К."( далі позивач) до Дніпровської митниці( далі відповідач), в якій позивач просить:
В обґрунтування заявлених вимог позивачем зазначено, що в межах укладеного зовнішньоекономічного контракту № 01.ZXE.2017 з фірмою NINGBO SEABRIDE IMPORT AND EXPORT CO.LTD та Товариством з обмеженою відповідальністю «К.Л.К» здійснено поставку льодогенераторів торгової марки RAUDER, виробник CIXI ZONGHAN XINFU ELECRICAL EQUIPMENT FACTORY. Митне оформлення вказаного товару відбулось в товарній підкатегорії 8418 6900 90 УКТ ЗЕД (ставка ввізного мита 0%). Дніпровською митницею, на підставі наказу від 03.11.2021р. № 203, проведено документальну невиїзну перевірку дотримання Товариством з обмеженою відповідальністю «К.Л.К.» вимог законодавства України з питань митної справи в частині правильності класифікації згідно з УКТ ЗЕД товарів за митною декларацією від 25.09.2018р. № UA500010/2018/015944. Позивач не погоджується з висновками акту перевірки та вказує, що застосування класифікації в товарної під категорії 8509 8000 00 УКТ ЗЕД ( ставка ввізного мита 10%) не має застосуватись до ввезеного товару, оскільки посадовими особами митного органу при перевірці було здійснено порівняння товару через мережу інтернет без врахування особливостей саме цього товару. Порядком оформлення результатів документальних перевірок дотримання законодавства України з питань державної митної справи, податкового, валютного та іншого законодавства платниками податків-юридичними особами та їх відокремленими підрозділами, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 20.08.2015р. № 727 передбачено, що для встановлення наявності порушення вимог законодавства України з питань митної справи з боку підприємства, необхідно встановити на підставі первинних документів, поданих платником податків та фактичних даних невідповідність між собою та обов`язково зазначити всі обставини, що зумовили таку невідповідність. З огляду на викладене позивач вважає, що при ввезенні товару ними було дотримано всіх митних правил та просить скасувати винесені на підставі акту перевірки податкові повідомлення рішення форми «Р» від 13.12.2021р. № 0000034/7.5-19 та № 0000035/7.5-19.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.01.2022 р. справу № 160/205/22 прийнято до провадження та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.
Цією ж ухвалою відповідачу надано п`ятнадцятиденний строк на подання відзиву на позовну заяву.
Враховуючи викладене, відповідно до правил 1, 6 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, примітки 4 (b) до групи 85, класифікація льодогенераторів, які використовуються у побуті, масою до 20 кг, з умонтованим електродвигуном повинна здійснюватись у товарній підкатегорії 8509 8000 00 УКТ ЗЕД (ставка ввізного мита 10 %).
Крім того, подібний висновок надав і спеціалізований підрозділ митниці, який відповідно до пункту 1.6, підпунктів 2.3.1, 2.3.5, 2.3.6. Тимчасових методичних рекомендацій щодо порядку організації взаємодії між структурними підрозділами митних органів та митними органами під час організації, проведення та реалізації матеріалів документальних перевірок дотримання вимог законодавства України з питань митної справи, затверджених листом Державної митної служби України від 14.01.2021 № 08-1/19-01/7/599, було залучено до перевірки. За висновком якого, класифікація льодогенераторів, які використовуються у побуті, масою до 20 кг з умонтованим електродвигуном, повинна здійснюватись у товарній підкатегорії 8509 8000 00 УКТ ЗЕД (ставка ввізного мита 10 %).
З огляду на вищезазначене, документальною невиїзною перевіркою за митною декларацією від 25.09.2018 № UA500010/2018/015944 встановлено порушення ТОВ «К.Л.К.» вимог:
1. Основних правил інтерпретації класифікації товарів, зокрема № 1 та 6, Приміток та Загальних положень до групи 84, затверджених Законом України від 04 червня 2020 № 674-ІХ «Про Митний тариф України» (у редакції, що діяла на час митного оформлення), Пояснень до товарних позицій 8418, 8509 УКТ ЗЕД, затверджених наказом Державної фіскальної служби України від 14 липня 2020 № 256 «Про затвердження Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності» (у редакції, що діяла на час митного оформлення), вимог ч. 1 ст. 69 Митного кодексу України, пункту 1 ч. 1 ст. 289 Митного кодексу України, в результаті чого занижено податкове зобов`язання по сплаті мита на товари, що ввозяться на територію України суб`єктами господарювання на суму 95 658,99 грн;
2. Основних правил інтерпретації класифікації товарів, зокрема № 1 та 6, Приміток та Загальних положень до групи 84, затверджених Законом України від 04 червня 2020 № 674-ІХ «Про Митний тариф України» (у редакції, що діяла на час митного оформлення), Пояснень до товарних позицій 8418, 8509 УКТ ЗЕД, затверджених наказом Державної фіскальної служби України від 14 липня 2020 № 256 «Про затвердження Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності» (у редакції, що діяла на час митного оформлення), вимог частини 1 статті 69 Митного кодексу України, пункту 1 ч. 1 ст. 289 Митного кодексу України, пункту 190.1 ст. 190 Податкового кодексу України, в результаті чого занижено податкове зобов`язання по сплаті податку на додану вартість на суму 19 131,80 грн.
Враховуючи виявлені в ході перевірки порушення Дніпровська митниця вважає винесені податкові повідомлення рішення правомірними та просить відмовити в задоволенні позовних вимог.
У відповідності до положень ч.6 ст.162 Кодексу адміністративного судочинства України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Згідно до ч.5 ст.262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.
Частиною 4статті 243 Кодексу адміністративного України встановлено, що судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.
Згідно з ч.5ст.250 Кодексу адміністративного судочинства України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Відповідно до ч. 8 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.
В межах укладеного зовнішньоекономічного контракту № 01.ZXE.2017 з фірмою NINGBO SEABRIDE IMPORT AND EXPORT CO.LTD та Товариством з обмеженою відповідальністю «К.Л.К» здійснено поставку льодогенераторів торгової марки RAUDER, виробник CIXI ZONGHAN XINFU ELECRICAL EQUIPMENT FACTORY.
Специфікацією № 2 від 28.04.2018р. між Товариством з обмеженою відповідальністю «К.Л.К.» та NINGBO SEABRIDE IMPORT AND EXPORT CO.LTD погоджено поставку товару в наступному асортименті та кількості:
- «Ice-Maker CN-250YB» у кількості 50шт.;
- «Ice-Maker CNB-200FT» у кількості 72шт.;
- «Ice-Maker CNB-400FT» у кількості 72шт.;
- «Ice-Maker CNB-550FT» у кількості 6 шт.;
- «Ice-Maker CN 30YF» у кількості 1 шт.
Загальна вартість товару за Специфікацією №2 складає 34 500,00 дол. США.
Згідно п.3.2. Контракту Продавець передає Товар за цим Контрактом на умовах FOB Ningo (порт), Китай (згідно правил ІНКОТЕРМС 2010), якщо інше не вказано у відповідній Специфікації на поставку.
За умовами поставки FOB згідно правил ІНКОТЕРМС 2010, Покупець зобов`язаний забезпечити та оплатити фрахт судна, розвантажити Товар (партію Товару) в порту прибуття, виконати імпортне митне оформлення з оплатою імпортних мит і зборів, і доставити Товар (партію Товару) до місця призначення.
Відповідно до митної декларації від 25.09.2018 № UA 500010/2018/015944 TOB «К.Л.К.» у зоні діяльності Одеської митниці здійснено митне оформлення товару «льодогенератор» вказаних вище моделей. Митна вартість товару, з урахуванням витрат на транспортування складала 1 009 411,55 грн.
Митне оформлення вказаного товару відбулось в товарній підкатегорїї 8418 6900 90 УКТ ЗЕД (ставка ввізного мита 0%).
Підставою проведення Дніпровською митницею документальної невиїзної перевірки Товариства з обмеженою відповідальністю «К.Л.К.» став лист Департаменту митного аудиту та обліку осіб Державної митної служби України від 19 жовтня 2021 року № 19-19/19-01-01/7/1879 щодо проведення аналізу зазначеного підприємства з метою дотримання вимог законодавства України з питань митної справи в частині правильності класифікації згідно з УКТЗЕД товарів, щодо яких проведено митне оформлення, а також своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів за митною декларацією від 25.09.2018р. № UA500010/2018/015944, та у разі достатніх підстав, вжити відповідні контрольно-перевірочні заходи у порядку, визначеному ст. 345-354 Митного кодексу України.
Перевірка проводилась з 08.11.2021 р. по 09.11.2021 р.
На підставі листа Дніпропетровської митниці №7.5.-08-01-2/19/13/2973 від 29.10.2021р. про надання інформації та її документального підтвердження, які стали підставою для митного оформлення товару «льодогенератор», та повідомлення від 04.11.2021 р. №19, вих. № 7.5.-08-01- 1/13/13/3181 від 04.11.2021 р., про проведення документальної невиїзної перевірки ТОВ «К.Л.К.» стосовно правильності кваліфікації згідно з УКТ ЗЕД товарів за митною декларацією від 25.09.2018 № UA 500010/2018/015944, ТОВ «К.Л.К.» листом за вих. №37 від 08.11.2021 р. надіслало Дніпровській митниці засвідчені копії наступних документів:
1. митна декларація від 25.09.2018 № UA 500010/2018/015944;
3. контракт від 14.08.2017 №01.ZXE.2017;
4. додаток №1 від 14.08.2017 до контракту від 14.08.2017 №01.ZXE.2017;
5. додаткова угода №2 від 02.07.2018 до контракту від 14.08.2017 №01.ZXE.2017;
6. специфікація №2 до контракту від 14.08.2017 №01.ZXE.2017;
8. комерційний інвойс №HDT18CG4001 від 10.08.2018 до контракту від 14.08.2017 №01.ZXE.2017;
9. пакувальний лист б/н від 10.08.2018 до комерційного інвойсу №FIDT18CG4001 від 10.08.2018;
10. прайс-лист від 15.04.2018;
12. проформа-інвойс (контракт продавця) №BY180428 від 28.04.2018;
13. платіжне доручення SWIFT від 12.06.2018;
14. платіжне доручення SWIFT від 04.09.2018;
15. висновок експерта Дніпровської Торгово-Промислової Палати щодо визначення коду УКТ ЗЕД №ЗЕД-198 від 25.09.2018;
16. керівництво з експлуатації льодогенераторів серії CNB;
17. керівництво з експлуатації льодогенераторів серії CN.
ТОВ «К.Л.К.» листом за вих. №38 від 19.11.2021 р. додатково надіслало Дніпровській митниці засвідчені копії наступних документів:
2. лист-пояснення від виробника від 25.09.2018.
В Акті перевірки зазначено наступні обставини: «...За митною декларацією від 25.09.2018 № UA 500010/2018/015944 здійснено митне оформлення товару «льодогенератор», моделі «Ice- Maker CN-250YB», «Ice-Maker CNB-200FT» та «Ice-Maker CNB-400FT», «Ice-Maker CNB-550FT» та «Ice-Maker CN-30YF» в товарній підкатегорії 8418 6900 90 УКТ ЗЕД (ставка ввізного мита 0%).
- «Ice-Maker CN-250YB» - 15.5 кг (№1 товару в інвойсі митної декларації);
- «Ice-Maker CNB-200FT» - 20 кг (№2 товару в інвойсі митної декларації);
-«Ice-Maker CNB-400FT» - 22 кг (№3 товару в інвойсі митної декларації).
У той же час, відповідно до інформації, що знаходиться у відкритому доступі мережі Інтернет, моделі CN-250YB, CNB-200FT та CNB-400FT мають вагу нетто 15,8 кг, 20 кг та 20 кг відповідно.
Керівництво з експлуатації льодогенераторів серії СN (СN-10, СN-12А, СN-15А, СN-12В, СN-15В, СN-150, СN-250YВ) містить інформацію, яка має розбіжності щодо необхідності підключення льодогенераторів серії СN до системи водопостачання.
Так у розділі «Монтаж» зазначено «Прибор должен быть подключен к электросети и водоснабжение для нормального обслуживания». У той же час дане керівництво з експлуатації містить розділ з такою назвою та приміткою у назві «Отключение от водопровода (опционально для моделей подключаемых к воде)».
Отже, які саме з наведених в керівництві моделей мають обов`язкове підключення до водопостачання, а які можуть функціонувати автономно, встановити з наданих підприємством документів, не є можливим.
Керівництво з експлуатації льодогенераторів серії СNВ (СNВ-200FТ, СNВ-400FТ, СNВ-550FТ) містить інформацію яка має розбіжності щодо необхідності підключення льодогенераторів серії СNВ до системи водопостачання.
Так у розділі «Монтаж» зазначено «Прибор должен быть подключен к электросети и водоснабжение для нормального обслуживания». У той же час дане керівництво з експлуатації містить розділ з такою назвою та приміткою у назві «Отключение от водопровода (опционально для моделей подключаемых к воде)».
Отже, які саме з наведених в керівництві моделей мають обов`язкове підключення до водопостачання, а які можуть функціонувати автономно, остаточно з`ясувати з наданих підприємством документів, не є можливим.
У той час, відповідно до інформації відкритих джерел мережі Інтернет льодогенератор моделі СN-250YВ є автономним та має невеликі розміри 390x460x415 мм. Тип льодогенераторів СNВ-200FТ та СИВ-400FТ є бутильований і може функціонувати автономно без підключення до водопостачання та має наступні розмір 355x400x620 мм.
Таким чином, льодогенератори СN-250YВ, СNВ-200FТ та СNВ-400FТ мають вагу 20 кг та менше, мають невеликі розміри та можуть працювати автономно без підключення до водопроводу.
Отже, льодогенератори моделей СN-250YВ, СNВ-200FТ та СNВ-400FТ за своїми основними характеристиками є такими, що можливо використовувати в побуті.
Виходячи з текстового опису товарної позиції 8509 УКТ ЗЕД, у цій позиції класифікуються машини електромеханічні побутові з умонтованими електродвигуном, крім пилососів товарної позиції 8508. Згідно з пунктом (В) пояснень до товарної позиції 8509 УКТ ЗЕД в даній товарній позиції розглядається необмежена категорія виробів, за умови, що їх маса 20 кг або менше.
Враховуючи викладене, відповідно до правил 1, 6 Основних правил інтерпретації УК ЗЕД, примітки 4 (Б) до групи 85, класифікація льодогенераторів, які використовуються у побуті, масою до 20 кг, з умонтованим електродвигуном повинна здійснюватися у товарній підкатегорії 8509 8000 00 УКТ ЗЕД (ставка ввізного мита 10%).
Під час проведення перевірки TOB «К.Л.К.» не надано документів, які містили підтвердження щодо правильності класифікації товару «льодогенератор» моделей CN-250YB, CNB-200FT та CNB-400FT та не встановлено обставин, які пом`якшують відповідальність відповідно до статті 112і Податкового кодексу України.»
На цій підставі, Дніпровська митниця прийшла до висновків, що Товариством з обмеженою відповідальністю «К.Л.К.» за митною декларацією від 25.09.2018 № UA 500010/2018/015944 здійснено порушення вимог:
1.Основних правил інтерпретації класифікації товарів, зокрема №1 та 6, Приміток та Загальних положень до групи 84, затверджених Законом України від 04 червня 2020 №674-ІХ «Про Митний тариф України» (у редакції, що діяла на час митного оформлення), Пояснень до товарних позицій 8418, 8509 УКТ ЗЕД, затверджених наказом Державної фіскальної служби України від 14 липня 2020 №256 «Про затвердження Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності» (у редакції, що діяла на час митного оформлення), вимог частини 1 статті 69 Митного кодексу України, пункту 1 частини 1 статті 289 Митного кодексу України, в результаті чого занижено податкове зобов`язання по сплаті мита на товари, що ввозяться на територію України суб`єктами господарювання на суму 95 658,99 грн.
2.Основних правил інтерпретації класифікації товарів, зокрема №1 та 6, Приміток та Загальних положень до групи 84, затверджених Законом України від 04 червня 2020 №674-ІХ «Про Митний тариф України» (у редакції, що діяла на час митного оформлення), Пояснень до товарних позицій 8418, 8509 УКТ ЗЕД, затверджених наказом Державної фіскальної служби України від 14 липня 2020 №256 «Про затвердження Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності» (у редакції, що діяла на час митного оформлення), вимог частини 1 статті 69 Митного кодексу України, пункту 1 частини 1 статті 289 Митного кодексу України, пункту 190.1 статті 190 Податкового кодексу України, в результаті чого занижено податкове зобов`язання по сплаті податку на додану вартість на суму 19 131,80 грн.
Не погодившись зі змістом і висновками Акту перевірки, ТОВ «К.Л.К.» було подано до Дніпровської митниці Заперечення на Акт перевірки, що викладені в листі за вих. №39 від 29.11.2021 р. (надалі за текстом - заперечення на Акт перевірки).
22.12.2021 р. ТОВ «К.Л.К.», засобами поштового зв`язку, отримано лист від Дніпровської митниці №7.5-08-01-1/19/13/4229 від 13.12.2021 р. про направлення податкових повідомлень - рішень, винесених за результатами документальної невиїзної перевірки, а також розрахунок податкових зобов`язань та штрафних (фінансових) санкцій.
1) податкове повідомлення-рішення форми «Р» від 13.12.2021 р. №0000034/7.5-19 щодо ТОВ «К.Л.К.» яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем: мито на товари, що ввозяться на територію України суб`єктами господарювання (15010100) на суму 105224.89 грн.. з яких сума грошового зобов`язання за податковим та/або іншим зобов`язаннями 95 658,99 грн., а 9 565,90 грн. за штрафними (фінансовими) санкціями (штрафами);
2) податкове повідомлення-рішення форми «Р» від 13.12.2021 р. №0000035/7.5-19 щодо ТОВ «К.Л.К.» яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем: податок на додану вартість з товарів, ввезених на територію України суб`єктами господарювання (14070100) на суму 21 044,98 грн.. з яких сума грошового зобов`язання за податковим та/або іншим зобов`язаннями 19 131,80 грн., а 1 913,18 за штрафними (фінансовими) санкціями (штрафами).
Вважаючи протиправними винесені податкові повідомлення рішення позивач звернувся з цим позовом до суду.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд виходить з такого.
Відповідно до статті 49 Митного кодексу України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Згідно з частиною першою статті 51 Митного кодексу України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.
Пунктом 4 частини п`ятої статті 54 цього ж Кодексу передбачено, що орган доходів і зборів з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право проводити в порядку, визначеному статтями 345 - 354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску.
Згідно із частиною першою статті 345 Митного кодексу України документальна перевірка - це сукупність заходів, за допомогою яких органи доходів і зборів переконуються у правильності заповнення митних декларацій, декларацій митної вартості та в достовірності зазначених у них даних, законності ввезення (пересилання) товарів на митну територію України або на територію вільної митної зони, вивезення (пересилання) товарів за межі митної території України або за межі території вільної митної зони, а також своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів.
Частиною першою статті 351 цього ж Кодексу визначено, що предметом документальних невиїзних перевірок є дані про своєчасність, достовірність, повноту нарахування та сплати митних платежів при переміщенні товарів через митний кордон України підприємствами, а також при переміщенні товарів через митний кордон України громадянами з поданням митної декларації, передбаченої законодавством України для підприємств.
Як передбачено пунктом другим частини другої статті 351 Митного кодексу України документальна невиїзна перевірка проводиться у разі: надходження від уповноважених органів іноземних держав документально підтвердженої інформації про не підтвердження автентичності поданих органові доходів і зборів документів щодо товарів, митне оформлення яких завершено, недостовірність відомостей, що в них містяться, а також запитів стосовно надання інформації про зовнішньоекономічні операції, які здійснювалися за участю суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності - резидентів України.
Відповідно до частини восьмої статті 264 Митного кодексу України з моменту прийняття органом доходів і зборів митної декларації вона є документом, що засвідчує факти, які мають юридичне значення, а декларант або уповноважена ним особа несе відповідальність за подання недостовірних відомостей, наведених у цій декларації.
Згідно з пунктом другим частини другої статті 52 Митного кодексу України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.
З аналізу вищенаведеного, суд дійшов висновку, що декларант, здійснюючи ввіз на митну територію України товарів або транспортних засобів, з моменту прийняття органом доходів і зборів митної декларації несе повну відповідальність за достовірність відомостей в ній, в тому числі щодо достовірності митної вартості.
Згідно із статтею 352 Митного кодексу України посадовими особами органів доходів і зборів під час проведення перевірок можуть бути використані: 1) документи, визначені цим Кодексом; 2) податкова інформація; 3) експертні висновки; 4) судові рішення; 5) отримані від уповноважених органів іноземних держав документально підтверджені відомості щодо вартісних, кількісних або якісних характеристик, країни походження, складу та інших характеристик, які мають значення для оподаткування товарів, їх ввезення (пересилання) на митну територію України або на територію вільної митної зони чи вивезення (пересилання) за межі митної території України або території вільної митної зони, які відрізняються від задекларованих під час митного оформлення; 6) інші матеріали, отримані в порядку та спосіб, передбачені цим Кодексом або іншими законами України.
Частиною шостою статті 345 цього ж Кодексу визначено, що результати перевірки оформлюються актом (довідкою) та є підставою для самостійного визначення органом доходів і зборів суми податкового зобов`язання підприємства щодо сплати митних платежів.
Згідно із підпунктом 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 Податкового кодексу України контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, якщо результати митного контролю, отримані після закінчення процедури митного оформлення та випуску товарів, свідчать про заниження або завищення податкових зобов`язань, визначених платником податків у митних деклараціях.
Відповідно до пункту 54.4 статті 54 Податкового кодексу України у разі надходження від уповноважених органів іноземних держав документально підтверджених відомостей щодо країни походження, вартісних, кількісних або якісних характеристик, які мають значення для оподаткування товарів і предметів при ввезенні (пересиланні) на митну територію України або територію вільної митної зони або вивезенні (пересиланні) товарів і предметів з митної території України або території вільної митної зони, які відрізняються від задекларованих під час митного оформлення, контролюючий орган має право самостійно визначити базу оподаткування та податкові зобов`язання платника податків шляхом проведення дій, визначених пунктом 54.3 цієї статті, на підставі відомостей, зазначених у таких документах.
В ході судового розгляду встановлено, що предметом розгляду стало порушення Товариством з обмеженою відповідальністю «К.Л.К.» Основних правил інтерпретації класифікації товарів, зокрема № 1 та 6, Приміток та Загальних положень до групи 84, затверджених Законом України від 04 червня 2020 № 674-ІХ «Про Митний тариф України» (у редакції, що діяла на час митного оформлення), Пояснень до товарних позицій 8418, 8509 УКТ ЗЕД, затверджених наказом Державної фіскальної служби України від 14 липня 2020 № 256 «Про затвердження Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності» (у редакції, що діяла на час митного оформлення), вимог ч. 1 ст. 69 Митного кодексу України, пункту 1 ч. 1 ст. 289 Митного кодексу України, в результаті чого занижено податкове зобов`язання по сплаті мита на товари, що ввозяться на територію України суб`єктами господарювання, яке було виявлено відповідачем в ході проведення перевірки.
Пунктом 3 розділу І Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого наказом Мінфіну від 30 травня 2012 року № 650, встановлено, що класифікація товару це визначення коду товару відповідно до вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, передбачених Законом України «Про Митний тариф України», з урахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рішень Комітету з Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації, методичних рекомендацій щодо класифікації окремих товарів згідно з вимогами УКТ ЗЕД, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи на виконання статті 68 Кодексу, до початку переміщення товару через митний кордон України, під час митного оформлення та після завершення митного оформлення.
Рішення приймається за результатами класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД у разі необхідності зміни задекларованого коду товару згідно з УКТ ЗЕД, у тому числі за результатами спрацювання автоматизованої системи аналізу та управління ризиками у складних випадках митних формальностей.

Згідно з пунктом 4 розділу III Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого наказом Мінфіну від 30 травня 2012 року № 650, контроль правильності класифікації товарів здійснюється, зокрема, шляхом перевірки відповідності відомостей про товар та коду товару згідно з УКТ ЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, з врахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Кодексу.

В акті перевірки № 0018/21/7.5-19/ від 23.11.2021р. Дніпровською митницею вказано, що з

урахуванням даних інвойсу від 10.08.2018 № HDT18CG4001, пакувального листа № б/н від 10.08.20218, декларації країни відправлення від 14.08.2018

№ 49563833, зазначених в графі 44 митної декларації, моделі льодогенератора мають наступну вагу нетто:

- «Ice-Maker CN-250YB» 15.5 кг (№ 1 товару в інвойсі митної декларації);

- «Ice-Maker CNB-200FT» 20 кг (№ 2 товару в інвойсі митної декларації);

- «Ice-Maker CNB-400FT» 22 кг (№ 3 товару в інвойсі митної декларації);

- «Ice-Maker CNB-550FT» 31,6 кг (№ 4 товару в інвойсі митної декларації);

- «Ice-Maker CN-30YF» 26 кг (№ 5 товару в інвойсі митної декларації).

З питань правильності класифікації згідно з УКТЗЕД товарів, щодо яких проведено митне оформлення, перевірено позиції 1, 2, 3 інвойсу по товару «Льодогенератор» митної декларації від 25.09.2018 № UA500010/2018/015944.

Льодогенератор це різновид холодильного обладнання, призначений для автоматичного виготовлення харчового льоду. Розрізняють льодогенератори промислові та побутові.

Промислові льодогенератори можуть бути з вбудованим холодильним агрегатом, з виносним агрегатом, з водяним або повітряним охолодженням конденсатора. Відповідно до інформації з мережі Інтернет промислові льодогенератори потребують під`єднання до водопроводу. За способом установки є підлогові та вбудовані.

Основні відмінності промислового льодогенератора від побутового це: тип, форма виробного продукту, спосіб монтажу та підключення, габарити та вага виробу. Побутові льодогенератори за своїм типом є наливні та бутильні, що не потребують підключення до системи водопостачання. Мають вагу до 20 кг та габарити, які значно менші промислових льодогенераторів. Саме ці показники дають можливість встановлювати такі льодогенератори в невеликих побутових приміщеннях.

За митною декларацією від 25.09.2018 № UA500010/2018/015944 здійснено митне оформлення товару «льодогенератор», моделі «Ice-Maker CN-250YB», «Ice-Maker CNB-200FT» та «Ice-Maker CNB-400FT», «Ice-Maker CNB-550FT» та «Ice-Maker CN-30YF» в товарній підкатегорії 8418 6900 90 УКТ ЗЕД (ставка ввізного мита 0%).

З урахуванням даних інвойсу від 10.08.2018 № HDT18CG4001, пакувального листа № б/н від 10.08.20218, декларації країни відправлення від 14.08.2018 № 49563833, зазначених в графі 44 митної декларації, моделі льодогенератора мають наступну вагу нетто:

- Ice-Maker CN-250YB 15.5 кг (№ 1 товару в інвойсі митної декларації);

- Ice-Maker CNB-200FT 20 кг (№ 2 товару в інвойсі митної декларації);

- Ice-Maker CNB-400FT 22 кг (№ 3 товару в інвойсі митної декларації).

У той же час, відповідно до інформації, що знаходиться у відкритому доступі мережі Інтернет, моделі CN-250YB, CNB-200FT та CNB-400FT мають вагу нетто 15,8 кг, 20 кг та 20 кг відповідно.

Згідно зі статтею 67 Митного кодексу України Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду.

Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Статтею 68 Митного кодексу України визначено, що ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що забезпечує реалізацію державної політики у сфері державної митної справи, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Ведення УКТ ЗЕД передбачає: 1) відстеження та облік змін і доповнень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів, пояснень та інших рішень щодо її тлумачення, що приймаються Всесвітньою митною організацією; 2) підготовку пропозицій щодо внесення змін до УКТ ЗЕД; 3) деталізацію УКТ ЗЕД на національному рівні та введення додаткових одиниць виміру; 4) забезпечення однакового застосування всіма митними органами правил класифікації товарів; 5) прийняття рішень щодо класифікації та кодування товарів в УКТ ЗЕД у складних випадках; 6) розроблення пояснень і рекомендацій до УКТ ЗЕД та забезпечення їх опублікування; 7) своєчасне ознайомлення суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності з рішеннями та інформацією (крім тих, що є конфіденційними) щодо питань класифікації товарів та про застосування УКТ ЗЕД; 8) здійснення інших функцій, необхідних для ведення УКТ ЗЕД.

Згідно з частинами першою, другою та сьомою статті 69 Митного кодексу України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД. Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД. Рішення органів доходів і зборів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов`язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням органу доходів і зборів щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

У відповідності до пунктів 2, 3, 15 Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, який затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2012 року № 428, УКТ ЗЕД є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України «Про Митний тариф України», що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі та здійснення митного оформлення товарів. УКТ ЗЕД складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації з урахуванням Комбінованої номенклатури Європейського Союзу.

Форма рішення про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та порядок його прийняття митними органами визначаються Мінфіном.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про Митний тариф України» митний тариф України - це систематизований згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності перелік ставок ввізного мита, яке справляється з товарів, що ввозяться на митну територію України. Товарною номенклатурою Митного тарифу України є Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД), яка базується на Гармонізованій системі опису та кодування товарів.

Для уникнення неправильної класифікації (присвоєння товару класифікаційного коду, який не відповідає цьому товару і суперечить вимогам товарної номенклатури) необхідно враховувати те, що товарна номенклатура складається з трьох складових частин - Основних правил інтерпретації класифікації товарів, приміток до розділів, груп та безпосередньо номенклатури товарів (текстовий опис угруповань ТН (розділ, група, позиція, підпозиція, категорія, підкатегорія) та їх цифрове позначення - код товарів з зазначенням товарного коду).

Класифікація товарів згідно з УКТ ЗЕД здійснюється з урахуванням визначальних характеристик товару та Основних правил інтерпретації класифікації товарів та пояснень до УКТ ЗЕД.

У відповідності до пункту 3 Основних правил інтерпретації класифікації товарів та пояснень до УКТ ЗЕД, у разі якщо згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте, в разі якщо кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

Відповідно до пункту 4 Основних правил інтерпретації класифікації товарів та пояснень до УКТ ЗЕД товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції , яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

Правилом № 1 ОПІ визначено, що назви розділів, груп та підгруп наводяться лише для зручності користування. Для юридичних цілей класифікація товарів проводиться виходячи з найменувань товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо такі тексти назв та примітки не вимагають іншого, відповідно до таких положень.

Правилом № 6 визначено, що для юридичних цілей класифікація товарів у підпозиціях будь-якої товарної позиції проводиться відповідно до назви підпозицій і приміток, які стосуються підпозицій, а також вищезазначених Правил, за умови, що порівнювати можна лише підпозиції одного рівня. У цілях цього Правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів та груп, якщо не обумовлено інше.

Згідно з УКТ ЗЕД у товарній позиції 8418 класифікуються холодильники, морозильники та інше холодильне або морозильне обладнання, електричне або інших типів; теплові насоси, крім установок для кондиціонування повітря товарної позиції 8415.

Водночас, згідно з приміткою 1 (f) до групи 84 ця група не включає електромеханічні побутові машини товарної позиції 8509.

Відповідно до примітки 4 (b) до групи 85 УКТ ЗЕД електромеханічні машини, що використовуються, як правило, у побуті, максимальною масою до 20 кг класифікуються у товарній позиції 8509 УКТ ЗЕД.

На вимогу посадової особи митного органу декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них (частина 3 статті 69 МК України).

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари (частина 4 статті 69 МК України).

Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо (частина 5 статті 69 МК України).

Під час проведення перевірки ТОВ «К.Л.К.» листами від 29.10.2021 № 7.5-08-01-

2/19/13/2973 листом від 08.11.2021 № 37 (вх. ДМ від 09.11.2021 № 6109/13-7.5-08-01-18) та від 19.11.2021 № 38 (вх.ДМ від 19.11.2021 № 6778/13-7.5-08-01-18) серед інших документів були надані керівництво з експлуатації льодогенераторів серії CNB, керівництво з експлуатації льодогенераторів серії CNL, декларація про відповідність продукції вимогам Технічного регламенту безпеки низьковольтного електричного обладнання № UA.TR.082.D.00877-18 від 21.09.2021 та лист-пояснення від виробника від 25.09.2018.

Згідно з частиною 6 статті 69 МК України штрафи та інші санкції за несплату митних платежів та за інші порушення, виявлені у зв`язку з неправильною класифікацією товарів, застосовуються митними органами виключно у разі, якщо прийняте митним органом рішення про класифікацію цих товарів у складному випадку було прийнято на підставі поданих заявником недостовірних документів, наданої ним недостовірної інформації та/або внаслідок ненадання заявником всієї наявної у нього інформації, необхідної для прийняття зазначеного рішення, що суттєво вплинуло на характер цього рішення.

Відповідно до частин 7, 8 статті 69 МК України рішення митних органів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов`язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням митного органу щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Висновки інших органів, установ та організацій щодо визначення кодів товарів згідно з УКТ ЗЕД при митному оформленні мають інформаційний або довідковий характер.

Положеннями пункту 3 розділу І Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 №650, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 02.07.2012 за №1085/21397 (далі - Порядок №650), визначено, що контроль правильності класифікації товарів - перевірка правильності опису товару та відповідного йому коду в митній декларації вимогам Основних правил інтерпретації УКТЗЕД під час проведення процедур його митного контролю та митного оформлення.

Згідно з пунктами 1, 2 розділу ІІІ Порядку №650 декларант або уповноважена ним особа класифікує товари згідно з УКТЗЕД при їх декларуванні відповідно до статті 69 Кодексу.

Посадові особи ПМО чи митного поста, ВМП здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час проведення митних формальностей при митному оформленні товарів. Обсяг контролю, достатнього для забезпечення додержання правил класифікації товарів при митному оформленні, визначається на основі результатів застосування системи управління ризиками.

Зі змісту наведених норм слідує, що відсутність рішення про визначення коду товару та випущення товару у вільний обіг свідчить про класифікацію його митним органом відповідно до коду, заявленого у митній декларації.

Зазначене вище узгоджується з правовою позицією, викладеною в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 20.03.2018 у справі №808/278/13-а (адміністративне провадження №К/9901/3444/18).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України).

Відповідно до пункту 3 частини 3 статті 345 МК України митні органи мають право здійснювати митний контроль шляхом проведення документальних виїзних (планових або позапланових) та документальних невиїзних перевірок дотримання законодавства України з питань митної справи щодо правильності класифікації згідно з УКТ ЗЕД товарів, щодо яких проведено митне оформлення.

Приписами частини 2 статті 351 МК України встановлено, що документальна невиїзна перевірка проводиться у разі:

1) виявлення ознак, що свідчать про можливе порушення законодавства України з питань митної справи, за результатами аналізу електронних копій митних декларацій, інформації, що стосується товарів, митне оформлення яких завершено, отриманої від суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності та виробників таких товарів, з висновків акредитованих відповідно до законодавства експертів;

2) надходження від уповноважених органів іноземних держав документально підтвердженої інформації про непідтвердження автентичності поданих митному органу документів щодо товарів, митне оформлення яких завершено, недостовірність відомостей, що в них містяться, а також запитів стосовно надання інформації про зовнішньоекономічні операції, які здійснювалися за участю суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності - резидентів України.

Тобто, митний контроль після завершення митного оформлення можливий за умови обґрунтованої підозри, що під час пропуску товарів і транспортних засобів через митний кордон України було допущено порушення законодавства України.

Як вбачається з матеріалів справи, товар, що проходив митне оформлення відповідно до митної декларації від 25.09.2018р. №UA500010/2018/015944 пройшов митне оформлення та був випущений у вільний обіг.

Згідно з правовою позицією, викладеною у постанові Верховного Суду від 03.04.2018 у справі №809/1227/17, виходячи із змісту частини 6 статті 69 МК України, донарахування сум податкових зобов`язань після завершення процедури митного оформлення товарів можливо виключно у разі умисного подання платником податків недостовірних документів або недостовірної інформацій під час митного оформлення.

Водночас, відповідачем не встановлено подання позивачем неправдивих відомостей або документів, чи ненадання важливих даних для правильної класифікації товару під час його декларування відповідно до зазначених митних декларацій.

Крім того, під час проведення документальної невиїзної перевірки до митного органу надавались всі документи стосовно імпортованої партії товару та серед них надано висновок експерта Дніпровської Торгово-Промислової Палати щодо визначення коду УКТ ЗЕД № ЗЕД-198 від 25.09.2018р.

Судом також зауважується, що в акті проведення перевірки не було надано обґрунтованих сумнівів стосовно наданих до митного оформлення та перевірки документів на підтвердження заявленого коду УКТ ЗЕД.

В ході проведення судового розгляду справи відповідачем також не було обґрунтовано застосування до імпортованої партії товару іншого коду, ніж було заявлено до митного соромлення позивачем.

За таких обставин суд зауважує, що порушення, які було встановлено посадовими особами відповідача в ході проведення перевірки не знайшли свого документального підтвердження, а податкові повідомлення рішення від 13.12.2021р. №0000034/7.5-19 форми «Р», винесене Дніпровською митницею та від 13.12.2021р. №0000034/7.5-19 форми «Р», винесене Дніпровською митницею є протиправними та такими, що підлягають скасуванню.

Інші доводи та заперечення сторін висновків суду по суті заявлених позовних вимог не спростовують.

Слід зазначити, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини та, зокрема, пункту 58 рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10.02.2010, заява 4909/04, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 09.12.1994, серія A, N 303-A, п.29).

Суд зазначає, що відповідач як суб`єкт владних повноважень не довів правомірності свого рішення. Натомість, позивачем доведено та підтверджено належними доказами обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

У процесі розгляду справи не встановлено інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору, і доказів на підтвердження цих обставин.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Як передбачено ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

За вказаних обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд робить висновок про задоволення позовної заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

У зв`язку з чим, суд доходить висновку, що судовий збір у розмірі 2 481,00грн. підлягає стягненню з відповідача на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «К.Л.К.».

Керуючись статтями 139, 242-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «К.Л.К» до Дніпровської митниці про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 13.12.2021р. №0000034/7.5-19 форми «Р», винесене Дніпровською митницею (код ЄДРПОУ ВП:43971371), яким Товариству з обмеженою відповідальністю «К.Л.К.» () збільшено суму грошового зобов`язання за платежем мито на товари, що ввозяться на територію України суб`єктами господарювання (15010100) на загальну суму 105 224,89 грн. (сто п`ять тисяч двісті двадцять чотири гривні 89 коп.), а саме: суму грошового зобов`язання за податковим та/або іншим зобов`язаннями 95 658,99 грн. та за штрафними (фінансовими) санкціями (штрафами) у розмірі 9 565,90 грн.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 13.12.2021р. №0000035/7.5-19 форми «Р», винесене Дніпровською митницею (код ЄДРПОУ ВП:43971371), яким Товариству з обмеженою відповідальністю «К.Л.К.» () збільшено суму грошового зобов`язання за платежем податку на додану вартість з товарів, ввезених на територію України суб`єктами господарювання (14070100) на загальну суму 21 044,98 грн. (двадцять одна тисяча сорок чотири гривні 98 коп.), а саме: суму податкового зобов`язання 19 131,80 грн. та за штрафними (фінансовими) санкціями (штрафами) у розмірі 1 913,18 грн.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Дніпровської митниці (код ЄДРПОУ ВП 43971371) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «К.Л.К.» () судовий збір у розмірі 2481,00 (дві тисячі чотириста вісімдесят одна) грн.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.С. Рябчук