Справа № 120/1828/22-а
Суддя: Слободонюк Михайло Васильович
Дата ухвалення: 2022-02-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА
про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

15 лютого 2022 р. Справа № 120/1828/22-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Слободонюк Михайло Васильович, перевіривши матеріали позовної заяви військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення вартості речового майна,

ВСТАНОВИВ:
10.02.2022 до суду надійшла позовна заява військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення вартості речового майна у сумі 6237,37 грн.

Частиною першою статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) передбачено, що після одержання позовної заяви суддя з`ясовує, серед іншого, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.ст. 160, 161, 172 цього Кодексу. Водночас, вказані положення поширюються на всі випадки звернення до адміністративного суду з позовною заявою, а їх недотримання свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам закону.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Відповідно до частини 1 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

За приписами частини 2 статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Водночас, для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Частиною п`ятою статті 122 КАС України встановлено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Тому, передумовою вирішення питання про дотримання позивачем строків звернення до суду є оцінка характеру спірних правовідносин з метою визначення категорії спору.

Правова оцінка зазначеному питанню надана Великою Палатою Верховного Суду у постановах від 13.02.2019 у справі № 636/93/14-ц, від 05.12.2018 у справі № 11-892апп18 та від 12.12.2018 у справі № 14-481цс18. Зміст висновку суду касаційної інстанції полягає у наступному: "спір за позовом військової частини до військовослужбовця (у тому числі звільненого зі служби) підлягає вирішенню в порядку адміністративного судочинства як такий, що пов`язаний з питаннями реалізації правового статусу особи, яка перебуває на посаді публічної служби, від моменту її прийняття на посаду і до звільнення з публічної служби, зокрема, й питаннями відповідальності за рішення, дії чи бездіяльність на відповідній посаді, що призвели до завдання шкоди/збитків, навіть якщо притягнення її до відповідальності шляхом подання відповідного позову про стягнення такої шкоди/збитків відбувається після її звільнення з державної служби".

Аналіз висновку Великої Палати Верховного Суду дає підстави вважати, що по - перше спір за позовом військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення вартості речового майна є публічно - правовим, а по - друге виникає із відносин публічної служби.

Отже, з огляду на те, що відшкодування шкоди за даним позовом пов`язано із зобов`язанням, яке виникло під час проходження особою (відповідачем) публічної служби, до спірних правовідносин застосуванню підлягає саме місячний строк звернення до суду, встановлений частиною п`ятою статті 122 КАС України.

Саме такий висновок зроблено Верховним Судом і в ухвалі від 29.05.2020 у справі № 620/2818/19.

Так, з матеріалів позовної заяви вбачається, що відповідач ОСОБА_1 проходив військову службу та згідно наказу командира військової частини НОМЕР_1 від 25.06.2020 №131 (по стройовій частині) був зарахований до списків особового складу військової частини НОМЕР_1 та призначений на посаду стрільця взводу охорони роти військової частини НОМЕР_1 .

У подальшому, згідно наказу командира військової частини НОМЕР_1 (по стройовій частині) від 27.10.2021 № 246 солдата військової служби ОСОБА_1 , оператора-електрика стрільбища полігону військової частини НОМЕР_1 , звільненого наказом командира військової частини НОМЕР_1 (по особовому складу) від 23.10.2021 №49-РС у запас за пунктом «д» (через службові невідповідність) вважати таким, що справи та посаду здав 17.10.2021.

Водночас, цим же наказом передбачено проведення утримання коштів за невикористане в повному обсязі речове майно, що було отримано в сумі 6471,39 грн.

Тобто, про факт наявності підстав для відшкодування коштів за отримане речове майно з відповідача, позивач був обізнаний на час прийняття наказу командира військової частини НОМЕР_1 від 27.10.2021 № 246.

В той же час з відповідним позовом до суду позивач звернувся лише у лютому 2022 року (дата відправлення поштою 04.02.2022), тобто з пропуском визначеного місячного строку, передбаченого ч. 5 ст. 122 КАС України.

При цьому, позивач в обґрунтування причин пропуску строку вказує на те, що 26.11.2021 позивачем до Вінницького окружного адміністративного суду було подано позов про стягнення з ОСОБА_1 на користь військової НОМЕР_1 вартості виданих предметів речового майна, строки носіння яких не закінчились. Однак ухвалою суду від 13.12.2021 даний адміністративний позов було залишено без руху та наступною ухвалою суду від 17.01.2022 повернуто позивачу, у зв`язку із не усуненням повністю у встановлений судом строк недоліків позовної заяви. Враховуючи викладене, позивач просить поновити строк звернення до суду.

Водночас суд критично ставиться до таких пояснень позивача, так як залишення позовної заяви без руху, а також неусунення у встановлений судом строк недоліків позовної заяви не може визнаватись поважною причиною пропуску строку звернення до суду. Така ситуація є результатом суб`єктивних дій самого позивача, а не об`єктивно існуючими обставинами, що перешкоджають особі вчасно реалізувати своє право на судовий захист.

Крім того суд враховує, що позивач до даного позову не надає жодних підтверджуючих доказів, які б свідчили про те, що первинний позов про стягнення з ОСОБА_1 на користь військової А 2772 вартості виданих предметів речового майна був поданий ним до Вінницького окружного адміністративного суду в межах місячного строку, тобто до 27.11.2021.

Суд зазначає, що при наявності об`єктивної неможливості вчасного звернення до суду із відповідним позовом, саме на позивача покладається процесуальний обов`язок навести переконливі доводи щодо існування певних обставин, які слугували перешкодою для вчасного звернення до суду із наданням належних, достатніх і достовірних доказів на підтвердження своїх доводів.

Відповідно до частини 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 160, 161 КАС України, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене позовну заяву необхідно залишити без руху з наданням позивачу строку для усунення виявлених судом недоліків позовної заяви шляхом надання суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням інших (додаткових) підстав, що можуть свідчити про поважність пропуску такого строку з підтверджуючими відповідні обставини доказами.

Керуючись статтями 122, 123, 160, 161, 169, 171, 172, 256, 293 КАС України, -

УХВАЛИВ:
Позовну заяву військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення вартості речового майна залишити без руху.

Встановити позивачу 10-ти денний строк з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків, зазначених у мотивувальній частині ухвали суду.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.
Відповідно до ч. 3 ст. 293 КАС України, заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Слободонюк Михайло Васильович