Справа № 160/9277/21
Суддя: Бондар Марина Володимирівна
Дата ухвалення: 2022-02-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 лютого 2022 року Справа № 160/9277/21
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Бондар М.В., розглянувши в порядку письмового провадження у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "ТАКТ" до Дніпровської митниці про визнання протиправним, скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії, -
Товариство з обмеженою відповідальністю ТАКТ (далі - ТОВ ТАКТ, позивач) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Дніпровської митниці Держмитслужби (далі - Дніпровська митниця, відповідач), в якій позивач просить: визнати протиправним та скасувати рішення Дніпровської митниці Держмитслужби від 23.02.2021 р. №7.5-08-02-2/15/13/1980 про відмову у поверненні ТОВ «ТАКТ» митних платежів за заявою від 11.02.2021 р. №81 та зобов`язати Дніпровську митницю Держмитслужби у відповідності до п.43.5 ст.43 Податкового кодексу України, ст. 301 Митного кодексу України підготувати висновок із зазначенням суми митних платежів у вигляді антидемпінгового мита та податку на додану вартість які сплачені за електронними митними деклараціями: №UA110150/2018/221255 від 15.08.2018р., №UA110150/2018/222567 від 28.08.2018 р., №UA110150/2018/226009 від 26.09.2018р., №UA110150/2018/223369 від 04.09.2018р., № UА110150/2018/224046 від 10.09.2018 р., №UA110150/2018/224617 від 14.09.2018 р., №UA110150/2018/227129 від 05.10.2018 р., № UA110150/2018/228152 від 16.10.2018 р., № UA110150/2018/228951 від 22.10.2018 р., № UA110150/2018/236611 від 19.12.2018 р. та підлягають поверненню ТОВ «ТАКТ» на підставі заяви від 11.02.2021 р. № 81 і передати їх згідно з реєстром висновків за відповідними платежами для виконання Головному управлінню Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.06.2021 року відкрито провадження у даній справі та призначено її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін в порядку статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України.
06.07.2021 року на адресу суду від представника Дніпровської митниці надійшов відзив на позов, в якому відповідач просить відмовити у задоволенні позову та зазначає, що за переліченими митними деклараціями декларантом заявлено до митного оформлення товар, що за своїм описом, кодом товару та країною походження відповідає товарам, наведеним у рішенні Міжвідомчої комісії. Саме тому декларантом самостійно розраховані та сплачені до Державного бюджету суми антидемпінгового мита. Будь-яких рішень (індивідуальних актів) відповідачем за спірними митними оформленнями не приймалось. Судом у справах, на які посилається позивач не сформульовано висновок про те, що спірний товар не є об`єктом справляння антидемпінгового мита. Судові рішення грунтуються на статті 3 Митного кодексу України внаслідок неоднозначного трактування прав та обов`язків підприємства. Предметом дослідження в суді були інші митні оформлення за іншими митними деклараціями. Митні оформлення, здійснені за іншими митними деклараціями, які були предметом судового розгляду не є преюдиційними відносно митних оформлень, які є предметом розгляду даної справи. Також, представником відповідача вказано, що податкове зобов`язання, самостійно визначене платником податків не підлягає оскарженню. З урахуванням того, що платником податку є саме позивач, а сплачені ним суми не перевищують суми, самостійно ним визначенні, підстави вважати ці суми помилково та/або надмірно сплаченими сумами митних платежів, на які розповсюджується дія Порядку повернення авансових платежів (передоплати) і помилково та/або надміру сплачених сум митних платежів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 18.07.2017 року № 643 - відсутні.
На підставі ухвали від 18.08.2021 року суд перейшов до розгляду справи в порядку загального позовного провадження та призначив підготовче засідання на 14.09.2021 року.
14.09.2021 року оголошено перерву в підготовчому засіданні до 06.10.2021 року.
06.10.2021 року підготовче провадження закрито та за взаємної згоди представників сторін суд перейшов до розгляду справи по суті в порядку письмового провадження.
12.10.2021 року до суду надійшло клопотання представника позивача про заміну відповідача на правонаступника Дніпровську митницю.
Так, постановою Кабінету Міністрів України від 30 вересня 2020 р. №895 "Деякі питання територіальних органів Державної митної служби" було прийнято рішення реорганізувати територіальні органи Державної митної служби, зокрема, Дніпровську митницю Держмитслужби, шляхом приєднання до Державної митної служби.
Наказом Держмитслужби від 29.10.2020 р. №489 затверджено Положення про Дніпровську митницю.
У відповідності до наказу Держмитслужби від 30.06.2021 р. №472 з 01.07.2021 р. розпочато діяльність Дніпровської митниці як відокремленого підрозділу Державної митної служби України.
Відповідно до підпунктів 56, 57, 58 пункту 4 Положення про Дніпровську митницю, затвердженого наказом ДМС України від 29.10.2020 р. №489, Митниця відповідно до покладених на Держмитслужбу завдань здійснює у зоні своєї діяльності окремі делеговані повноваження Держмитслужби, а також повноваження визначені законодавчими та іншими нормативно-правовими актами: забезпечує здійснення митного контролю та митного оформлення товарів; забезпечує правильність заповнення та використання митних декларацій, внесення до них змін та визнання декларацій недійсними; здійснює митний контроль та виконує митні формальності щодо товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що перемішуються через митний кордон України. Підпунктами 21, 22 пункту 5 Положення про Дніпровську митницю визначено, що Митниця з метою виконання повноважень бере участь у судових справах та судових процесах (у порядку самопредставництва Митниці) через начальника Митниці, а також без окремого доручення начальника Митниці через його заступників та посадових осіб самостійних структурних підрозділів Митниці, відповідно до положень про такі підрозділи, які забезпечують самопредставництво інтересів Митниці в судах без окремого доручення начальника Митниці; представляє свої інтереси та інтереси Держмитслужби в усіх без виключення судах (місцевих (цивільних, адміністративних, господарських, кримінальних); апеляційних (цивільних, адміністративних, господарських, кримінальних); Верховному Суді (Великій Палаті Верховного Суду, Касаційному адміністративному суді, Касаційному господарському суді, Касаційному цивільному суді, Касаційному кримінальному суді), з усіма відповідними правами та обов`язками наданими законодавством для учасників судового процесу. Митниця, здійснює свої повноваження (у тому числі й окремі делеговані повноваження Держмитслужби) як безпосередньо, так і через митні пости, які є структурними підрозділами Митниці (пункт 7 Положення про Дніпровську митницю). Митниця утворюється як територіальний орган Держмитслужби без статусу юридичної особи, має окремий баланс, майно, печатку та бланк із зображенням Державного Герба України та своїм найменуванням, інші печатки і штампи, рахунки в органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів, та банках (пункт 16 Положення про Дніпровську митницю).
Для встановлення факту публічного правонаступництва суб`єкта владних повноважень визначальним є встановлення або припинення первісного суб`єкта або перехід повністю чи частково його функцій (адміністративної компетенції).
З 01.07.2021 року до Дніпровської митниці (код ЄДРПОУ ВП 43971371) як відокремленого структурного підрозділу Держмитслужби перейшли функції та повноваження реорганізованої Дніпровської митниці Держмитслужби, у зв`язку із чим, належним відповідачем у справі є Дніпровська митниця (код ЄДРПОУ ВП 43971371).
Відповідно до ст.52 КАС України, у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії судового процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником. Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.
Дослідивши матеріали, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив такі обставини справи.
Судом встановлено, що 26.07.2018 року між Акціонерним товариством «Оскольський металургійний комбінат» Російська Федерація (Постачальник) та ТОВ "ТАКТ" Україна (Покупець) укладено зовнішньоекономічний контракт №363425, відповідно до пункту 1.1. якого Постачальник зобов`язується поставити, а Покупець прийняти та оплатити продукцію металопрокат.
Позивач звернувся до відповідача з метою здійснення митного оформлення товару отриманого за зазначеним контрактом та подав митні декларації:
1) від 15.08.2018 №UА110150/2018/221255 на товар:
Товар №1 «Чорні метали. Прутки з вуглецевої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, з масовою часткою вуглецю 0,25%, або більше, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80 мм, ГОСТ 1050-2013, ГОСТ 2590-2006, марка сталі 45, розмір круг 70 мм, 41 мм, 60мм». Згідно графи 33 заявлено код товару УКТЗЕД 7214 99 79 00.
Товар № 2 «Чорні метали. Прутки з вуглецевої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, з масовою часткою вуглецю менш як 0,25%, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80 мм, ГОСТ 525-2013, ГОСТ 2590-2006, марка сталі 20, розмір круг 55 мм, марка сталі СТЗСП розмір круг 60мм». Згідно графи 33 заявлено код товару УКТЗЕД 7214 99 39 00.
Товар № 3 «Чорні метали. Прутки з вуглецевої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, з масовою часткою вуглецю 0,25%, або більше, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80 мм, ГОСТ 1050-2013, ГОСТ 2590-2006, марка сталі 45, розмір круг 27 мм, 30 мм, 60мм». Згідно графи 33 заявлено код товару УКТЗЕД 7214 99 79 00.
Декларантом позивача у графі 47 (В) «Нарахування платежів» ЕМД від 15.08.2018 №UА110150/2018/221255 зазначені відомості щодо сплати антидемпінгового мита у сумі 93 812,13 грн. (за кодом 023).
2) від 28.08.2018 № UА110150/2018/222567 на товар:
Товар №1 «Чорні метали. Прутки з вуглецевої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, з масовою часткою вуглецю 0,25%, або більше, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80 мм, ГОСТ 1050-2013, ГОСТ 2590-2006, марка сталі 45, розмір круг 20 мм, марка сталі 35, розмір круг 22 мм». Згідно графи 33 заявлено код товару УКТЗЕД 7214 99 79 00.
Товар № 2 «Чорні метали. Прутки з вуглецевої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, з масовою часткою вуглецю 0,25%, або більше, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80 мм, ГОСТ 1050-2013, ГОСТ 2590-2006, марка сталі 45, розмір круг 50 мм, марка сталі 35, розмір круг 60 мм». Згідно графи 33 заявлено код товару УКТЗЕД 7214 99 79 00.
Товар № 3 «Чорні метали. Прутки з вуглецевої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, з масовою часткою вуглецю менш як 0,25%, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80 мм, ГОСТ 525-2013, ГОСТ 2590-2006, марка сталі 20. розмір круг 60 мм». Згідно графи 33 заявлено код товару УКТЗЕД 7214 99 39 00.
Декларантом позивача у графі 47 (В) «Нарахування платежів» ЕМД від 28.08.2018 №UА 110150/2018/222567 зазначені відомості щодо сплати антидемпінгового мита у сумі 247 755, 24 грн. (за кодом 023).
3) від 26.09.2018 №UА110150/2018/226009 на товар:
Товар №1 «Чорні метали. Прутки з вуглецевої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, з масовою часткою вуглецю 0,25%, або більше, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80 мм, ГОСТ 1050-2013, ГОСТ 2590-2006, марка сталі 35, розмір круг ЗО мм, марка сталі 45, розмір круг 30 мм». Згідно графи 33 заявлено код товару УКТЗЕД 7214 99 79 00.
Товар № 2 «Чорні метали. Прутки з вуглецевої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, з масовою часткою вуглецю 0,25%, або більше, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80 мм, ГОСТ 1050-2013, ГОСТ 2590-2006, марка сталі 45, розмір круг 70 мм». Згідно графи 33 заявлено код товару УКТЗЕД 7214 99 79 00.
Товар № 3 «Чорні метали. Прутки з вуглецевої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, з масовою часткою вуглецю менш як 0,25%, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80 мм, ГОСТ 525-2013, ГОСТ 2590-2006, марка сталі СТЗСП, розмір круг 65 мм». Згідно графи 33 заявлено код товару УКТЗЕД 7214 99 39 00.
Декларантом позивача у графі 47 (В) «Нарахування платежів» ЕМД від 26.09.2018 №UА 110150/2018/226009 зазначені відомості щодо сплати антидемпінгового мита у сумі 82 319, 80 грн. (за кодом 023).
4) від 04.09.2018 №UА110150/2018/223369 на товар:
Товар № 3 «Чорні метали. Прутки з вуглецевої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, з масовою часткою вуглецю 0,25%, або більше, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80 мм, ГОСТ 1050-2013, ГОСТ 2590-2006, марка сталі 45, розмір круг 18 мм». Згідно графи 33 заявлено код товару УКТЗЕД 7214 99 79 00.
Декларантом позивача у графі 47 (В) «Нарахування платежів» ЕМД від 04.09.2018 №UА 110150/2018/223369 зазначені відомості щодо сплати антидемпінгового мита у сумі 9134, 93 грн. (за кодом 023).
5) від 10.09.2018 №UА110150/2018/224046 на товар:
Товар № 1 «Чорні метали. Прутки з вуглецевої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, з масовою часткою вуглецю 0,25%, або більше, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80 мм, ГОСТ 1050-2013, ГОСТ 2590-2006, марка сталі 45, розмір круг 60 мм, 65 мм, 75мм, марка сталі 35, розмір круг 75мм, 65 мм, 60мм». Згідно графи 33 заявлено код товару УКТЗЕД 7214 99 79 00.
Товар № 2 «Чорні метали. Прутки з вуглецевої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, з масовою часткою вуглецю менш як 0,25%, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80 мм, ГОСТ 525-2013, ГОСТ 2590-2006, марка сталі 20, розмір круг 60 мм, 65 мм, марка сталі СТЗСП, розмір круг 60 мм». Згідно графи 33 заявлено код товару УКТЗЕД 7214 99 39 00.
Товар № 3 «Чорні метали. Прутки з вуглецевої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, з масовою часткою вуглецю 0,25%, або більше, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80 мм, ГОСТ 1050-2013, ГОСТ 2590-2006, марка сталі 45, розмір круг 16 мм, 22 мм, 27мм, марка сталі 35, розмір круг 75мм, 65 мм, 60мм». Згідно графи 33 заявлено код товару УКТЗЕД 7214 99 79 00.
Декларантом позивача у графі 47 (В) «Нарахування платежів» ЕМД від 10.09.2018 №UА 110150/2018/224046 зазначені відомості щодо сплати антидемпінгового мита у сумі 129 799, 69 грн. (за кодом 023).
6) від 14.09.2018 №UА110150/2018/224617 на товар:
Товар №1 «Чорні метали. Прутки з вуглецевої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, з масовою часткою вуглецю менш як 0,25%, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80 мм, ГОСТ 525-2013, ГОСТ 2590-2006, марка сталі 20, розмір круг 45 мм, 65 мм, марка сталі СТЗСП, розмір круг 56 мм». Згідно графи 33 заявлено код товару УКТЗЕД 7214 99 39 00.
Товар №2 «Чорні метали. Прутки з вуглецевої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, з масовою часткою вуглецю 0,25%, або більше, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80 мм, ГОСТ 1050-2013, ГОСТ 2590-2006, марка сталі 45, розмір круг 22 мм». Згідно графи 33 заявлено код товару УКТЗЕД 7214 99 79 00.
Товар №3 «Чорні метали. Прутки з вуглецевої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, з масовою часткою вуглецю 0,25%, або більше, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80 мм, ГОСТ 1050-2013, ГОСТ 2590-2006, марка сталі 35, розмір круг 45 мм». Згідно графи 33 заявлено код товару УКТЗЕД 7214 99 79 00.
Декларантом позивача у графі 47 (В) «Нарахування платежів» ЕМД від 14.09.2018 №UА 110150/2018/224617 зазначені відомості щодо сплати антидемпінгового мита у сумі 51 293, 85 грн. (за кодом 023).
7) від 15.10.2018 №UA110150/2018/227129 на товар:
Товар №1 «Чорні метали. Прутки з вуглецевої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, з масовою часткою вуглецю менш як 0,25%, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80 мм, ГОСТ 525-2013, ГОСТ 2590-2006, марка сталі 45, розмір круг 45 мм, 52 мм». Згідно графи 33 заявлено код товару УКТЗЕД 7214 99 79 00.
Товар №2 «Чорні метали. Прутки з вуглецевої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, з масовою часткою вуглецю менш як 0,25%, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80 мм, ГОСТ 525-2013, ГОСТ 2590-2006, марка сталі 20, розмір круг 48 мм». Згідно графи 33 заявлено код товару УКТЗЕД 7214 99 79 00.
Товар №3 «Чорні метали. Прутки з вуглецевої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, з масовою часткою вуглецю 0,25%, або більше, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80 мм, ГОСТ 1050-2013, ГОСТ 2590-2006, марка сталі 45, розмір круг 40 мм». Згідно графи 33 заявлено код товару УКТЗЕД 7214 99 79 00.
Декларантом позивача у графі 47 (В) «Нарахування платежів» ЕМД від 05.10.2018 №UА 110150/2018/227129 зазначені відомості щодо сплати антидемпінгового мита у сумі 32 450, 49 грн. (за кодом 023).
8) від 16.10.2018 №UА110150/2018/228152 на товар:
Товар №1 «Чорні метали. Прутки з вуглецевої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, з масовою часткою вуглецю 0,25%, або більше, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80 мм, ГОСТ 1050-2013, ГОСТ 2590-2006, марка сталі 35, розмір круг 70 мм, 60мм, 52мм, марка сталі 45, розмір круг 70 мм, 45мм, 50мм, 65мм». Згідно графи 33 заявлено код товару УКТЗЕД 7214 99 79 00.
Товар №3 «Чорні метали. Прутки з вуглецевої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, з масовою часткою вуглецю менш як 0,25%, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80 мм, ГОСТ 525-2013, ГОСТ 2590-2006, марка сталі СТЗСП, розмір круг 70 мм, 56мм». Згідно графи 33 заявлено код товару УКТЗЕД 7214 99 39 00.
Товар №5 «Чорні метали. Прутки з вуглецевої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, з масовою часткою вуглецю 0,25%, або більше, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80 мм, ГОСТ 1050-2013, ГОСТ 2590-2006, марка сталі 45, розмір круг 26 мм». Згідно графи 33 заявлено код товару УКТЗЕД 7214 99 79 00.
Декларантом позивача у графі 47 (В) «Нарахування платежів» ЕМД від 16.10.2018 №UА110150/2018/228152 зазначені відомості щодо сплати антидемпінгового мита у сумі 4953, 62 грн. (за кодом 023).
9) від 22.10.2018 №UА110150/2018/228951 на товар:
Товар №1 «Чорні метали. Прутки з вуглецевої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, з масовою часткою вуглецю 0,25%, або більше, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80 мм, ГОСТ 1050-2013, ГОСТ 2590-2006, марка сталі 45, розмір круг 60 мм, 52мм, 42мм, 62мм, марка сталі 35, розмір круг 56 мм». Згідно графи 33 заявлено код товару УКТЗЕД 7214 99 79 00.
Товар №2 «Чорні метали. Прутки з вуглецевої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, з масовою часткою вуглецю 0,25%, або більше, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80 мм, ГОСТ 1050-2013, ГОСТ 2590-2006, марка сталі 45, розмір круг 26 мм, 22 мм». Згідно графи 33 заявлено код товару УКТЗЕД 7214 99 79 00.
Товар №3 «Чорні метали. Прутки з вуглецевої сталі без подальшого оброблень гарячекатані, з масовою часткою вуглецю менш як 0,25%, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80 мм, ГОСТ 525-2013, ГОСТ 2590-2006, марка сталі 2« розмір круг 41 мм». Згідно графи 33 заявлено код товару УКТЗЕД 7214 99 39 00.
Декларантом позивача у графі 47 (В) «Нарахування платежів» ЕМД від 22.10.201 №UA110150/2018/228951 зазначені відомості щодо сплати антидемпінгової мита у сумі 62 018, 28 грн. (за кодом 023).
Також, 05.10.2018 року між Акціонерним товариством «ЕВРАЗ Об`єднаний Західно-Сибірський металургійний комбінат» Російська Федерація (Постачальник) та ТОВ "ТАКТ" Україна (Покупець) укладено зовнішньоекономічний контракт №8002122, відповідно до пункту 1.1. якого Постачальник зобов`язується поставити, а Покупець прийняти та оплатити Товар.
Позивач звернувся до відповідача з метою здійснення митного оформлення товару отриманого за зазначеним контрактом та подав митну декларацію:
10) від 19.12.2018 №UA110150/2018/236611 на товар:
Товар № 1 «Чорні метали. Прутки з вуглецевої сталі без подальшого обробленню гарячекатані, з масовою часткою вуглецю 0,25%, або більше, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80 мм, ГОСТ 1050-2013, ГОСТ 2590-2006, марка сталі 45, розмір круг 32 мм, 36мм, 40мм». Згідно графи 33 заявлено код товару УКТЗЕД 7214 99 79 00.
Товар № 2 «Чорні метали. Прутки з вуглецевої сталі без подальшого обробленню гарячекатані, з масовою часткою вуглецю 0,25%, або більше, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80 мм, ГОСТ 1050-2013, ГОСТ 2590-2006, марка сталі 45 розмір круг 42 мм». Згідно графи 33 заявлено код товару УКТЗЕД 7214 99 79 00.
Декларантом позивача у графі 47 (В) «Нарахування платежів» ЕМД від 19.12.2018 №UA110150/2018/236611 зазначені відомості щодо сплати антидемпінгової мита у сумі 124242,77 грн. (за кодом 023).
Під час здійснення митного оформлення товару на підставі рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 28.12.2017 року №АД-382/2017/4411-05 «Про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації» (в редакції рішення Міжвідомчої комісії від 20.04.2018 року № АД-390/2018/4411-05) ТОВ «Такт» сплатило антидемпінгове мито за придбаний товар за кодом УКТ ЗЕД, який підпадав під дію вказаного рішення Міжвідомчої комісії.
Розглянувши звернення позивача Дніпропетровська митниця листом «Про розгляд звернень» від 23.02.2021 року за №7.5-08-02-2/15/13/1980 повідомила про відсутність правових підстав для повернення митних платежів, зазначених у зверненні. Відповідачем зазначено, що наведеними судовими рішеннями були скасовані картки відмови у здійсненні митного оформлення товарів (акти індивідуальної дії митниці). У зв`язку із набранням чинності судовими рішеннями та на підставі звернення позивача сплачені до держбюджету кошти повернуті ТОВ «ТАКТ». За переліченими митними деклараціями суми антидемпінгового мита та ПДВ самостійно заявлено декларантом, карти відмови у митному оформленні товарів не оформлювались. Митниця здійснює лише контроль нарахування митних платежів по заявленим до митного оформлення товарам. Митні оформлення за цими митними деклараціями здійснені за заявленими декларантом відомостями, у звичайному порядку.
Вважаючи протиправним рішення відповідача від 23.02.2021 року №7.5-08-02-2/15/13/1980 про відмову у поверненні ТОВ «ТАКТ» митних платежів за заявою № 81 від 11.02.2021 р., позивач звернувся до суду з цим позовом.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з такого.
Відповідно до ч.1, ч.2 ст.1 Митного кодексу України від 13.03.2012 року №4495-VI (далі - МК України) законодавство України з питань митної справи складається з Конституції України, цього Кодексу, інших законів України, що регулюють питання, зазначені у статті 7 цього Кодексу, з міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також з нормативно-правових актів, виданих на основі та на виконання цього Кодексу та інших законодавчих актів.
Відносини, пов`язані із справлянням митних платежів, регулюються цим Кодексом, Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування.
За правилами п.1 ч.1 ст.289 МК України моментом виникнення обов`язку із сплати митних платежів зокрема є момент фактичного ввезення товарів на митну територію України.
Частиною 1 ст. 275 МК України визначено, що у випадках, передбачених законами України (якщо інше не передбачено міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України), з метою захисту економічних інтересів України та українських товаровиробників у разі ввезення товарів на митну територію України, незалежно від інших видів мита, можуть застосовуватися особливі види мита: 1) спеціальне мито; 2) антидемпінгове мито; 3) компенсаційне мито; 4) додатковий імпортний збір.
Частиною 4 статті 275 МК України визначено, що антидемпінгове мито встановлюється відповідно до Закону України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту" у разі ввезення на митну територію України товарів, які є об`єктом демпінгу, що заподіює шкоду або створює загрозу заподіяння шкоди національному товаровиробнику.
Відповідно до п.2 ст.1 Закону України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту" від 22.12.1998 року №330-XIV (далі - Закон №330-XIV) антидемпінгове мито (попереднє або остаточне) - особливий вид мита, що справляється у разі ввезення на митну територію країни імпорту товару, який є об`єктом застосування антидемпінгових заходів (попередніх або остаточних).
Зазначеним Законом регламентовано статус і повноваження Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі (далі - Комісія), за змістом частини п`ятої статті 5 якого Комісія у межах своєї компетенції приймає рішення, організовує та контролює їх виконання. Акти Комісії, зокрема щодо проведення антидемпінгового розслідування та застосування антидемпінгових заходів, є обов`язковими для виконання.
Частиною 1 статті 28 Закону №330-XIV встановлено, що попереднє або остаточне антидемпінгове мито справляється за ставкою і на умовах, встановлених у відповідному рішенні Комісії про застосування антидемпінгових заходів.
Так, 28.12.2017 року Комісія розглянула подані Міністерством економічного розвитку і торгівлі України матеріали про результати антидемпінгового розслідування щодо імпорту в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації. За результатами такого розгляду Комісія зробила позитивний висновок та відповідно до статті 16 Закону №330-XIV прийняла рішення №АД-382/2017/4411-05, згідно з яким вирішила застосувати остаточні антидемпінгові заходи строком на п`ять років щодо імпорту в Україну товару походженням з Російської Федерації, що має такий опис: арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанка діаметром від 5,5 до 14 мм (включно), що класифікуються згідно з УКТЗЕД за кодами 7213 10 00 00, 7213 91 10 00, 7213 91 20 00, 7213 91 41 00, 7213 91 49 00, 7213 91 70 00, 7213 91 90 00, 7213 99 10 00, 7213 99 90 00, 7214 20 00 00, 7214 99 10 00, 7214 99 39 00, 7214 99 50 00, 7214 99 79 00, 7214 99 95 00, 7227 20 00 00, 7227 90 10 00, 7227 90 50 00, 7227 90 95 00, 7228 20 91 00, 7228 20 99 00, 7228 30 20 00, 7228 30 69 00, 7228 30 89 00. Остаточні антидемпінгові заходи застосовуються шляхом запровадження справляння остаточного антидемпінгового мита щодо імпорту в Україну товару, опис якого зазначено вище, з Російської Федерації у розмірі 15,21%.
20.04.2018 року за результатами розгляду Комісією звернень від суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності щодо адміністрування антидемпінгового мита та надання роз`яснень опису товару, який має бути об`єктом застосування остаточних антидемпінгових заходів, рішенням №АД-390/2018/4411-05 до рішення Комісії №АД-382/2017/4411-05 внесено зміни в частині опису товару, зокрема пункт 1 рішення Комісії від 28.12.2017 року викладено в такій редакції:
« 1. Застосувати остаточні антидемпінгові заходи щодо імпорту в Україну товару походженням з Російської Федерації, що має такий опис:
Арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанка діаметром від 5,5 до 14 мм (включно), а саме: прутки гарячекатані (у тому числі й прутки, що отримані гарячим волочінням та гарячим пресуванням), які мають однаковий (у тому числі й періодичний) суцільний круглий поперечний переріз за всією довжиною, з вуглецевої та інших легованих сталей, у тому числі укладені в бунти чи розрізані на відрізки, що можуть мати вм`ятини, ребра, канавки або інші рельєфи, створені під час прокатування з подальшою обробкою чи без неї (за винятком прутків з автоматної, швидкорізальної та інструментальної сталі, кованих, холодного деформування або оброблення у холодному стані та кутиків, фасонних та спеціальних профілів з легованої сталі, порожнистих прутків та брусків для буріння), що можуть класифікуватися згідно з УКТЗЕД за кодами 7213 10 00 00, 7213 91 10 00, 7213 91 20 00, 7213 91 41 00, 7213 91 49 00, 7213 91 70 00, 7213 91 90 00, 7213 99 10 00, 7213 99 90 00, 7214 20 00 00, 7214 99 10 00, 7214 99 39 00, 7214 99 50 00, 7214 99 79 00, 7214 99 95 00, 7227 20 00 00, 7227 90 10 00, 7227 90 50 00, 7227 90 95 00, 7228 20 91 00, 7228 20 99 00, 7228 30 20 00, 7228 30 69 00, 7228 30 89 00».
З наведених положень слідує, що об`єктом справляння антидемпінгового мита є арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанка діаметром від 5,5 до 14 мм (включно), які можуть класифікуватися згідно із зазначеними кодами за УКТ ЗЕД.
Отже, для визначення того, чи є товар (операції з імпорту) об`єктом застосування антидемпінгових заходів належить встановити сукупність наступних умов: 1) походження товару (з Російської Федерації); 2) класифікація за переліком кодів згідно з УКТ ЗЕД, які визначені Рішенням №АД-382/2017/4411-05; 3) відповідність товару за його характеристиками (фізичні чи хімічні) товарній за відповідним згідно з УКТ ЗЕД.
В той же час, не всі товари, які класифікуються за кодами згідно з УКТЗЕД за переліком відповідно до Рішення № АД-382/2017/4411-05, є об`єктами антидемпінгових заходів, що суперечило б суті та змісту антидемпінгових процедур і заходів, регламентованих Законом № 330-XIV.
В Українській класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності товари систематизовано за товарними групами (перші 2 знаки), позиціями (перші чотири знаки), підпозиціями (перші шість знаків), категоріями (перші вісім знаків), підкатегоріями (десять знаків). Підкатегорія - це найбільш деталізований рівень класифікації, який, проте, включає обмежене відповідним описом коло товарних класифікацій, а не виключний їх перелік. Відтак, під зазначеними в Рішенні № АД-382/2017/4411-05 кодами згідно з УКТЗЕД класифікуються як товари, що підпадають під його дію, так і ті, що не підпадають. А тому, при визначенні того, чи є товар демпінговим, недостатньо застосовувати опис товару за кодом згідно з УКТЗЕД.
За визначеннями, наведеними у пунктах 5, 26 частини першої статті 1 Закону № 330-XIV, демпінгом є ввезення на митну територію країни імпорту товару за цінами, нижчими від порівнянної ціни на подібний товар у країні експорту, що заподіює шкоду національному товаровиробнику подібного товару; товар подібний - це ідентичний товар, тобто схожий за всіма характеристиками на товар, що є об`єктом розслідування, або, у разі відсутності цього товару, інший товар, що не є схожим за всіма характеристиками, але має показові ознаки, що є дуже подібними до характерних ознак товару, що є об`єктом розслідування.
З висновку експерта Торгово-промислової палати №ГО-544 від 13.03.2018 року вбачається наступне:
У митних деклараціях та в супровідних документах товар значився: «Чорні метали. Прутки з вуглецевої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, з масовою часткою вуглецю менш як 0,25%, круглого поперечного перерізу» виготовленого із марки сталі 35, 45 та вказувався відповідний ГОСТ (525-2013, 1050-2013, ГОСТ 2590-2006).
У відповідача не виникало сумніву в належності зазначеного товару саме до прутків з вуглецевої сталі, виготовлених за вказаними ГОСТами, про що свідчать його дії щодо не проведення дослідження товару за параметрами: хімічний склад; механічні характеристики; геометричні параметри профілю; марочний склад та клас міцності, а також щодо не відібрання проб та зразків.
Суд зазначає, що подані разом з митними деклараціями супровідні документи на товар з визначенням хімічного складу, марки сталі, ГОСТів, не містять інформації стосовно того, що ввезений позивачем вищенаведений товар є арматурою або катанкою.
Відповідно до п.5 ст.1 Закону Закон №330-XIV ввезення на митну територію країни імпорту товару за цінами, нижчими від порівнянної ціни на подібний товар у країні експорту, що заподіює шкоду національному товаровиробнику подібного товару.
Відповідно до п.26 ст.1 Закону Закон №330-XIV товар подібний - ідентичний товар, тобто схожий за всіма характеристиками на товар, що є об`єктом розслідування, або, у разі відсутності цього товару, інший товар, що не є схожим за всіма характеристиками, але має показові ознаки, що є дуже подібними до характерних ознак товару, що є об`єктом розслідування.
Дослідивши судові рішення у справах №160/5056/19, №160/5232/19, №160/6275/19, №160/6193/19, №160/6275/19, 160/7382/19 (набрали законної сили та містяться в Єдиному державному реєстрі судових рішень), а також наявні в матеріалах справи документи, судом встановлено, що у наведених судових рішеннях суди прийшли до висновків, що ідентичний за своїми характеристиками товар (виготовлений за тими самими ГОСТами, з тих самих марок сталі, з аналогічним хімічним складом), що і заявлений позивачем у цій справі до митного оформлення, за описом та призначенням повністю не підпадає під дію рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 28.12.2017 року № АД-382/2017/4411-05 «Про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації», в редакції рішення від 20.04.2018 р. № АД- 390/2018/4411-05, оскільки це рішення стосується виключно арматури та катанки, в той час як митним органом не доведено, що заявлений позивачем до митного оформлення товар є арматурою або катаною.
Відповідно до ч. 1 ст. 301 МК України повернення помилково та/або надміру сплачених сум митних платежів здійснюється відповідно до Бюджетного та Податкового кодексів України.
Згідно з ч. 3 ст. 301 Митного кодексу України помилково та/або надміру зараховані до державного бюджету суми митних платежів повертаються з державного бюджету в порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.
Відповідно до пп. 17.1.10 п.17.1 ст.17 ПК України платник податків має право на залік чи повернення надміру сплачених, а також надміру стягнутих сум податків та зборів, пені, штрафів у порядку, встановленому цим Кодексом.
Статтею 43 ПК України передбачено умови повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань.
За приписами статті 43 ПК України помилково та/або надміру сплачені суми грошового зобов`язання підлягають поверненню платнику відповідно до цієї статті та статті 301 Митного кодексу України, крім випадків наявності у такого платника податкового боргу.
Обов`язковою умовою для здійснення повернення сум грошового зобов`язання є подання платником податків заяви про таке повернення (крім повернення надміру утриманих (сплачених) сум податку з доходів фізичних осіб, які розраховуються контролюючим органом на підставі поданої платником податків податкової декларації за звітний календарний рік шляхом проведення перерахунку за загальним річним оподатковуваним доходом платника податку) протягом 1095 днів від дня виникнення помилково та/або надміру сплаченої суми.
Платник податків подає заяву на повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань у довільній формі, в якій зазначає напрям перерахування коштів: на поточний рахунок платника податків в установі банку; на погашення грошового зобов`язання (податкового боргу) з інших платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи, незалежно від виду бюджету; повернення готівковими коштами за чеком у разі відсутності у платника податків рахунку в банку. У разі повернення надміру сплачених грошових зобов`язань з податку на додану вартість такі кошти підлягають поверненню виключно на рахунок платника в системі електронного адміністрування податку на додану вартість.
Контролюючий орган не пізніше ніж за п`ять робочих днів до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податків заяви готує висновок про повернення відповідних сум коштів з відповідного бюджету та подає його для виконання відповідному органові, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів.
На підставі отриманого висновку орган, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів протягом п`яти робочих днів здійснює повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань платникам податків у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.
Контролюючий орган несе відповідальність згідно із законом за несвоєчасність передачі органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів для виконання висновку про повернення відповідних сум коштів з відповідного бюджету.
Повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань платникам податків здійснюється з бюджету, у який такі кошти були зараховані.
Згідно з ч.2 ст.45 Бюджетного кодексу України Казначейство України веде бухгалтерський облік усіх надходжень Державного бюджету України та за поданням (висновком) органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, здійснює повернення (перерахування) коштів, помилково або надміру зарахованих до бюджету.
Згідно з п.1 розділу ІІІ Порядку № 643 повернення з державного бюджету помилково та/або надміру сплачених сум митних, інших платежів та пені здійснюється за заявою платника податків протягом 1095 днів від дня їх виникнення.
Повернення сум відповідних митних платежів у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 301 Митного кодексу України, здійснюється за умови, що заява подається не пізніше одного року з дня, наступного за днем виникнення обставин, що тягнуть за собою повернення сплачених сум митних платежів.
Платник податків подає до митниці Держмитслужби заяву довільної форми в паперовому вигляді або за допомогою засобів електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог законодавства у сферах захисту інформації, електронних довірчих послуг та електронного документообігу, або в електронній формі за допомогою засобів ІТС Держмитслужби з дотриманням вимог законодавства у сферах захисту інформації, електронних довірчих послуг та електронного документообігу, або в електронній формі через систему електронної взаємодії державних інформаційних ресурсів та з дотриманням вимог законодавства у сферах захисту інформації, електронних довірчих послуг та електронного документообігу.
Відповідно до п.2 розділу ІІІ Порядку № 643 граничні строки для подання заяви підлягають продовженню керівником митниці Держмитслужби (його заступником) за письмовим запитом платника податків у випадках, встановлених статтею 102 Податкового кодексу України.
За правилами п.3 розділу ІІІ Порядку № 643 у заяві зазначаються:
1) сума коштів до повернення за кожним видом митних, інших платежів та пені;
2) причини виникнення такої суми коштів;
3) найменування юридичної особи та код за ЄДРПОУ, або прізвище, ім`я, по батькові, реєстраційний номер облікової картки платника податків, або серія (за наявності) та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку в паспорті);
4) напрям перерахування суми коштів:
на поточний рахунок платника податку в установі банку із зазначенням реквізитів;
для виплати готівкою (у разі якщо кошти авансових платежів (передоплати) вносилися готівкою);
для подальших розрахунків як авансові платежі (передоплата) або грошова застава:
на єдиний рахунок або на відповідний депозитний рахунок митниці Держмитслужби;
на банківський рахунок (у разі якщо кошти авансових платежів (передоплати) вносилися готівкою);
для погашення грошового зобов`язання (податкового боргу) з інших платежів незалежно від виду бюджету;
5) реквізити митної декларації (іншого документа, що її замінює) або уніфікованої митної квитанції, за якими помилково та/або надміру сплачено суми митних платежів.
До заяви додаються: документи, що підтверджують суму помилково та/або надміру сплачених митних, інших платежів та пені; виконавчий лист суду та/або рішення суду, що набрало законної сили (за наявності), щодо скасування рішення митниці Держмитслужби, яке призвело до виникнення помилково та/або надміру сплачених сум митних, інших платежів та пені; документи, що підтверджують право на перенесення граничних строків для подання заяви щодо повернення надміру сплачених митних платежів (за наявності).
Пунктом 4 розділу ІІІ Порядку № 643 передбачено, що після надходження до митниці Держмитслужби заява, подана за допомогою засобів ІТС Держмитслужби в електронній формі, автоматично після перевірки засобами антивірусного захисту інформації вноситься до Реєстру опрацювання заяв на повернення (далі - Реєстр), який ведеться за допомогою засобів АСМО.
Внесення до Реєстру інформації щодо заяви, поданої платником у паперовому вигляді або за допомогою засобів електронного зв`язку в електронній формі, здійснює працівник Підрозділу.
Реєстр містить дані, зазначені в заяві, та дані, внесені Підрозділом.
Заяву платника, внесену до Реєстру, розглядають відповідні структурні підрозділи митниці Держмитслужби, за визначенням керівника митниці.
Відповідно до п.5 розділу ІІІ Порядку № 643 підрозділ перевіряє факт перерахування суми коштів з відповідного рахунку до державного бюджету та відсутність у нього податкового боргу за допомогою засобів АСМО.
Співробітник Підрозділу до Реєстру вносить дату сплати і реквізити, за якими кошти перераховано до бюджету (код класифікації доходів бюджету, бюджетний рахунок, на який перераховано кошти, код за ЄДРПОУ територіального органу Казначейства, на ім`я якого відкрито рахунок, та МФО Казначейства).
Згідно з п.6 розділу ІІІ Порядку № 643 якщо за результатами розгляду заяви митницею Держмитслужби встановлено наявність підстав для повернення коштів, працівник Підрозділу формує електронний висновок про повернення з державного бюджету помилково та/або надміру сплачених сум митних, інших платежів та пені (далі - електронний висновок) за формою згідно з додатком 2 до цього Порядку, який подається керівнику (заступнику керівника) митниці Держмитслужби для прийняття рішення щодо повернення відповідної суми коштів.
Пунктом 7 розділу ІІІ Порядку № 643 передбачено, що сформовані електронні висновки з накладеними кваліфікованими електронними підписами та кваліфікованими електронними печатками митниці Держмитслужби у строк не пізніше 17:00 шостого робочого дня до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податків заяви до митниці Держмитслужби в автоматичному режимі надсилають до Казначейства для виконання.
Відповідно до п.8 розділу ІІІ Порядку № 643 у разі якщо заявник не виконав вимог пунктів 1-3 цього розділу, надав недостовірні дані та/або має податковий борг (крім випадків визначення у заяві напряму перерахування коштів на погашення податкового боргу), готується та надсилається йому письмова (в паперовому вигляді або електронній формі) обґрунтована відмова, у тому числі за допомогою засобів ІТС Держмитслужби.
З аналізу наведених вище норм вбачається, що за поданою до митного органу заявою платника податків митний орган, після опрацювання цієї заяви та перевірки факту перерахування митних та інших платежів з відповідного рахунку до Державного бюджету України та наявність переплати, готує висновок щодо повернення надмірно сплачених митних та інших платежів, який передається до органу казначейської служби для здійснення перерахування цих коштів платнику податків, або письмова обґрунтована відмова в поверненні коштів.
При цьому в поверненні коштів може бути відмовлено, зокрема, у випадку не виконання заявником вимог пунктів 1-3 розділу ІІІ Порядку № 643.
Як встановлено судом, за наслідками розгляду заяви позивача, фактично підставою відмови в поверненні митних платежів стали доводи про те, що позивач самостійно обчислив та сплатив антидемпінгове мито, картки відмови в митному оформленні товарів не оформлювались, митним органом здійснено лише контроль нарахуванням митних платежів по заявленим до митного оформлення товарам, митне оформлення товарів здійснено за заявленими декларантом відомостями.
При цьому, у відзиві на позов відповідач посилався на те, що платником податку є саме позивач, а сплачені ним суми не перевищують суми, самостійно ним визначені, підстави вважати ці суми помилково та/або надмірно сплаченими сумами митних платежів, на які розповсюджується дія Порядку повернення авансових платежів (передоплати) і помилково та/або надміру сплачених сум митних платежів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 18.07.2017 року № 643 - відсутні. Окрім того, відповідач посилався на п. 56.11 ст. 56 ПК України, відповідно до якого податкове зобов`язання, самостійно визначене платником податків, не підлягає оскарженню.
Наведені доводи відповідача суд вважає помилковими, з огляду на наступне.
Відповідно до п.56.11 ст.56 ПК України, на яку посилається відповідач, податкове зобов`язання, самостійно визначене платником податків, не підлягає оскарженню.
Разом з тим, наведена норма стосується неможливості оскарження самостійно узгоджених грошових зобов`язань в адміністративному або судовому порядку, що не позбавляє платника права повернути помилково та/або надміру сплачені суми грошового зобов`язання відповідно до ст.43 ПК України та ст.301 МК України, крім випадків наявності у такого платника податкового боргу.
За правилами частини першої статті 24 МК України кожна особа має право оскаржити рішення, дії або бездіяльність органів доходів і зборів, їх посадових осіб та інших працівників, якщо вважає, що цими рішеннями, діями або бездіяльністю порушено її права, свободи чи інтереси.
Митне законодавство передбачає можливість виникнення правової ситуації, пов`язаної з помилковою та/або надмірною сплатою митних платежів. Визначення того, що належить розуміти як помилково та/або надміру сплачені митні платежі, у МК України відсутнє, але міститься в податковому законодавстві.
Так, згідно з підпунктом 14.1.115 пункту 14.1 статті 14 ПК України, правила якого застосовуються до відносин, пов`язаних зі справлянням митних платежів, як надміру сплачені грошові зобов`язання розуміють суму коштів, які на певну дату зараховані до відповідного бюджету понад нараховані суми грошових зобов`язань, граничний строк сплати яких настав на таку дату.
Митне та податкове законодавство не містить переліку причин, через які може статися помилкова та/або надмірна сплата сум платежів. Оскільки визначення розміру (суми) митних платежів здійснюється шляхом дій над кількісними числовими показникам (одиницями) виміру, не виключено, що операції з ними з якихось причин можуть призвести до неправильного (хибного) розрахунку чи обчислення сум платежів.
Відповідно до приписів статті 54 та 56 ПК України вони регулюють відносини, що пов`язані саме зі справлянням сум податкових та/або грошових зобов`язань, тобто вони не застосовуються до тих сум, які не є податковим та/або грошовим зобов`язаннями.
Підпунктом 14.1.39 пункту 14.1 статті 14 ПКУ (в редакцій чинній на момент подання позивачем митних декларацій) визначено, що грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності.
Згідно з підпунктом 14.1.156 пункту 14.1статті 14 ПКУ (в редакцій чинній на момент подання позивачем митних декларацій), податкове зобов`язання - сума коштів, яку платник податків, у тому числі податковий агент, повинен сплатити до відповідного бюджету як податок або збір на підставі, в порядку та строки, визначені податковим законодавством (у тому числі сума коштів, визначена платником податків у податковому векселі та не сплачена в установлений законом строк).
Тобто не є податковим та/або грошовим зобов`язанням грошова сума, що була сплачена як антидемпінгове мито за товар, на який дія такого мита не розповсюджується.
Крім того, суд звертає увагу на те, що на період остаточного вирішення питання, чи є імпортований товар арматурою чи катанкою, подання митної декларації не можливо без сплати антидемпінгового мита, а повернення будь-яких митних платежів прямо випливає з приписів митного законодавства, якщо у декларанта відсутні повні відомості про товар (належність товару до арматури чи катанки, або інші які впливають на вид та розмір митних платежів) та за наслідками проведення митного контролю з боку митниці із залученням митної лабораторії не було здобуто доказів, що товар є арматурою чи катанкою або інші відомості, які є підставою для їх належної сплати при завершенні процедури митного оформлення товару, щодо якого була подана митна декларація.
Отже, за вказаних обставин сплата антидемпінгового мита не свідчить про згоду декларанта з позицією митниці щодо ввезеного товару та не позбавляє платника права на повернення надмірно сплаченого мита за наявності визначених вище умов.
Виходячи з викладеного, приймаючи до уваги те, що фактично відповідачем не наведено обґрунтованих, законодавчо встановлених підстав відмови в поверненні митних платежів за заявою позивача від 11.02.2021 р. №81, рішення відповідача, оформлене листом від 23.02.2021 р. №7.5-08-02-2/15/13/1980 не може вважатися обґрунтованим та вмотивованим, а тому є протиправним та підлягає скасуванню.
Одночасно суд вважає, що оскільки в рішенні (листі) відповідача про відмову у поверненні митних платежів відсутні відомості та доведені в установленому порядку обставини про те, що товар, за який сплачено антидемпінгове мито, є об`єктом для його справляння, платежі за митними деклараціями сплачені позивачем відповідно до вимог рішення Міжвідомчої комісії, яке розповсюджується виключно на арматурний прокат та катанку, а відомості про такий товар в зазначених вище митних деклараціях та супровідних документах не містяться, тому відповідач, у відповідності до п. 43.5 ст. 43 Податкового кодексу України, ст. 301 Митного кодексу України, має підготувати висновки із зазначенням суми митних платежів у вигляді антидемпінгового мита та податку на додану вартість, які були надмірно сплачені та підлягають поверненню ТОВ "ТАКТ" на підставі заяви ТОВ "ТАКТ" і передати їх згідно з реєстром висновків за відповідними платежами для виконання Головному управлінню Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області.
Інші доводи представників сторін не є юридично значимими та не впливають на висновки суду.
Відповідно до ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють: чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії): безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Частиною 1 ст. 6 КАС України передбачено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.
Згідно з ч.1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до ч. 1 ст. 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування.
Згідно з ч. 2 ст.73 КАС України, предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Частиною 1 ст. 77 КАС України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідачем по справі, як суб`єктом владних повноважень рішення якого оскаржується, не виконано покладеного на нього обов`язку доказування правомірності такого рішення.
За наведених обставин суд прийшов до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.
Щодо розподілу судових витрат, суд зазначає наступне.
Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Враховуючи задоволення позовної заяви ТОВ «ТАКТ», за рахунок бюджетних асигнувань Дніпровської митниці на користь позивача підлягає стягненню сума сплаченого позивачем судового збору у розмірі 2270,00 грн.
Керуючись статтями 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Визнати протиправним та скасувати рішення Дніпровської митниці Держмитслужби від 23.02.2021 року №7.5-08-02-2/15/13/1980 про відмову у поверненні Товариству з обмеженою відповідальністю «ТАКТ» митних платежів за заявою від 11.02.2021 року №81.
Зобов`язати Дніпровську митницю у відповідності до п.43.5 ст.43 Податкового кодексу України, ст. 301 Митного кодексу України підготувати висновок із зазначенням суми митних платежів у вигляді антидемпінгового мита та податку на додану вартість які сплачені за електронними митними деклараціями: №UA110150/2018/221255 від 15.08.2018р., №UA110150/2018/222567 від 28.08.2018 р., №UA110150/2018/226009 від 26.09.2018р., №UA110150/2018/223369 від 04.09.2018р., №UА110150/2018/224046 від 10.09.2018 р., №UA110150/2018/224617 від 14.09.2018 р., №UA110150/2018/227129 від 05.10.2018 р., № UA110150/2018/228152 від 16.10.2018 р., №UA110150/2018/228951 від 22.10.2018 р., № UA110150/2018/236611 від 19.12.2018 р. та підлягають поверненню ТОВ «ТАКТ» на підставі заяви від 11.02.2021 р. № 81 і передати їх згідно з реєстром висновків за відповідними платежами для виконання Головному управлінню Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області.
Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ТАКТ" за рахунок бюджетних асигнувань Дніпровської митниці судові витрати у розмір 2270 (дві тисячі двісті сімдесят) гривень 00 копійок.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя М.В. Бондар