Справа № 160/21987/21
Суддя: Сидоренко Дмитро Володимирович
Дата ухвалення: 2022-02-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Сидоренка Д.В., розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛІДЕР ФІЛЬТР" до Дніпровської митниці про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів №UA110050/2021/000089/1 від 27.10.2021 року, -
Обставини справи: до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛІДЕР ФІЛЬТР" до Дніпровської митниці, в якій позивач просить суд визнати протиправним та скасувати рішення Дніпровської митниці про коригування митної вартості товарів №UA110050/2021/000089/1 від 27.10.2021 року.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що до митного оформлення позивачем було подано митну декларацію. Для підтвердження заявленої митної вартості позивачем було надано відповідні документи. Відповідачем було направлено повідомлення про надання додаткових документів, у відповідь на яке, позивачем було надано додаткові документи. Проте, незважаючи на вичерпну кількість наданих позивачем документів для підтвердження числового значення митної вартості, Дніпровською митницею було прийнято рішення про коригування митної вартості товарів, яким із застосуванням резервного методу було збільшено вартість певних товарів. Коригування митної вартості слугувало підставою для видання картки відмови в прийнятті митної декларації. З метою випущення товарів у вільний обіг, позивачем було подано нову митну декларацію з урахуванням рішення про коригування. Позивач зазначає, що сумніви Дніпровської митниці щодо достовірності наданих ТОВ «Лідер Фільтр» відомостей про митну вартість товару є необгрунтованими, що в розумінні ч.6 ст.54 МК України, з урахуванням сталої практики Верховного Суду, позбавило відповідача правових підстав для коригування митної вартості товару та відмови у митному оформленні.
Ухвалою суду від 16.11.2021 року відкрито провадження у адміністративній справі та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, за наявними у справі матеріалами. Також, цією ухвалою суду було встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позов (у разі заперечення проти позову) протягом п`ятнадцяти днів, з дня отримання копії цієї ухвали, разом із доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача.
07.12.2021 року від відповідача надійшов відзив на позов, в якому останній заперечує проти задоволення заявлених позовних вимог та вказує на те, що митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) документи, подані для підтвердження митної ж вартості товару відповідно до ст.53 МК України, містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. З урахуванням викладеного вище, та з посиланням на відповідні норми чинного законодавства, повноважний представник відповідача просить суд у задоволенні пред`явлених позовних вимог відмовити у повному обсязі.
Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується адміністративний позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд, -
21.03.2017 року між Organic Filter Co., Ltd., Тайвань, (продавець) та ТОВ «Лідер Фільтер» (покупець) укладено контракт №21/03/17, згідно предмета якого продавець зобов`язується передати у власність (повне господарське відання) покупцю товар, а покупець зобов`язується прийняти цей товар та своєчасно здійснити оплату на умовах даного контракту.
Згідно п.1.2 Контракту, асортимент товару передбачений у специфікації, яка додається до даного контракту (додаток №1 контракту) та є невід`ємною частиною.
Вартість на товар визначається в доларах СМА на умовах «FOB Taichung». У ціну включено вартість товару, тари, упаковки, маркування, завантажувальних робіт. Покупець сплачує за товар згідно рахунку-фактури продавця без врахування ПДВ. (п.2.1, 2.2, 2.3 Контракту).
Додатковими угодами №1 від 23.08.2017р., №3 від 10.06.2019р., №4 від 20.12.2020р. внесені деякі зміни до умов контракту №21/03/17 від 21.03.2017 року.
Згідно додатковою угоди №4 від 20.12.2020р. до умов контракту №21/03/17 від 21.03.2017 року, внесено наступні зміни: пункт 10.1 контракту читати в наступній редакції: «Строк дії даного контракту до 01.12.2022 року»; пункт 4.2 читати в наступній редакції: «Оплата за товар здійснюється по безготівковому рахунку шляхом переведення коштів на розрахунковий рахунок продавця. Покупець виконує оплату відповідно до умов, вказаних в рахунку-проформі».
25.10.2021 року ТОВ «Лідер Фільтер» подано електронну митну декларацію типу ІМ 40 ДЕ №UA110050/2021/010904 для митного оформлення товарів.
На підтвердження заявленої митної вартості оцінюваного товару позивачем було надано до Дніпровської митниці наступні документи (графа 44 МД):
- 0271* пакувальний лист РК-210826 від 26/08/21;
- 0380* рахунок-фактура РС-210826 від 26/08/21;
- 0705* коносамент U210903ТХОD9621F від 06/09/21;
- 0730* автотранспортна накладна 412584 від 23/10/21;
- 3001* платіжне доручення 32 від 06/07/21;
- 3001* платіжне доручення 33 від 29/07/21;
- 3004* рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг LS-4391891 від 12/10/21;
- 3007* довідка про надання транспортно-експедиційних послуг 373470 від 12/10/21;
- 3014* прайс-лист б/н від 01/06/21;
- 4103* доповнення до контракту №9 від 29/06/21;
- 4103* додаткова угода №1 від 23/08/17;
- 4103* додаткова угода №3 від 10/06/19;
- 4103* додаткова угода №4 від 20/12/20;
- 4207* договір про надання послуг митного брокера №01/10/2016 від 01/10/2016;
- 4301* договір про перевезення №97 від 26/01/2017;
- 9000* технічна документація 1 від 29/06/21;
- 9610* митна декларація країни відправлення від 26/08/21.
Згідно повідомлення відповідача, митним органом за результатами формато-логічного контролю автоматизованою системою аналізу згенеровано обов`язкові форми контролю да ЕМД від 25.10.2021 року №UA110050/2021/010904: контроль правильності визначення митної вартості товарів; витребування документів, що підтверджують митну вартість товарів. Відтак, з метою здійснення контролю за правильністю та повнотою визначення декларантом митної вартості товару, в рамках проведення консультацій з метою обґрунтування вибору методу визначення митної вартості, зобов`язано протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:
1) якщо рахунок сплачено банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;
2) транспортні (перевізні) документи, з урахуванням відомостей про перевантаження оцінюваної партії товару;
3) виписку з бухгалтерської документації;
4) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями.
У відповідь на дане повідомлення, ТОВ «Лідер Фільтер» були надані наступні додаткові документи: рахунок-фактуру LS4394814 від 25.10.2021р., заяву про надання транспортно-експедиторських послуг №373470 від 06.09.2021 року., довідку собівартості №10/26 від 26.10.2021 року, виписки з бухгалтерської документації (прибуткова накладна, оборотно-сальдова відомість, видаткові накладні.
Листом від 27.10.2021 року №27/1 повідомлено митний орган про надання всіх наявних додаткових документів для визначення митної вартості, інших документів надано не буде.
Проте, 27.10.2021 року Дніпровською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA110050/2021/000089/1, з підстав зазначених у графі 33 рішення.
Не погодившись з прийнятим рішенням позивач звернувся до суду за оскарженням рішення про коригування митної вартості товару.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Порядок та методи визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, встановлені розділом III Митного кодексу України (надалі МК України) і базуються на положеннях Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі.
Частиною 1 статті 7 МК України встановлені порядок і умови переміщення товарів через митний кордон України, їх митний контроль та митне оформлення, застосування механізмів тарифного і нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, справляння митних платежів, ведення митної статистики, обмін митною інформацією, ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, здійснення відповідно до закону державного контролю нехарчової продукції при її ввезенні на митну територію України, запобігання та протидія контрабанді, боротьба з порушеннями митних правил, організація і забезпечення діяльності митних органів та інші заходи, спрямовані на реалізацію державної політики у сфері державної митної справи, становлять державну митну справу.
Митний контроль - це сукупність заходів, що здійснюються митними органами в межах своїх повноважень з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку (п.24 ч.1 ст.4 МК України).
Відповідно ч.2 ст.53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є декларація митної вартості та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводиться розрахунок митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт); рахунок-фактура (інвойс) або рахунок - проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; якщо здійснювалося страхування - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Частиною 3 вказаної статті також передбачено, що у разі якщо документи, зазначені у ч.2 цієї статті, містять розбіжності, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі документи: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою , контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; ліцензійний та авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.
Відповідно до ч.1, 2, 3 ст. 54 МК України передбачено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у ч. 1 статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті.
Приписами ст. 337 МК України передбачено, що перевірка документів та відомостей, які подаються митним органам під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій шляхом проведення: формато - логічного контролю; контролю співставлення; контролю із застосуванням системи управління ризиками та в інші способи, передбачені цим Кодексом.
Згідно п.1 ч.4 ст.54 МК України контроль заявленої декларантом митної вартості товарів здійснюється шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Відповідно до ч.6 ст.54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у ч.2 4 ст.53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Згідно ч.1 статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених ч.6 ст.54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Частиною 2 ст.55 МК України визначено, що прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених ч.3 ст.53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.
Передбачене частиною п`ятою статті 54 МК України право митного органу на витребування у декларанта додаткових документів реалізується виключно з підстав, які передбачені частиною третьою статті 53 МК України, - надання декларантом документів, які містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Тобто, наведені приписи зобов`язують митницю зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.
У процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару, а відтак суперечності (розбіжності) між відомостями, які не впливають на ціну товару та інші складові митної вартості не можуть бути підставою для твердження про наявність розбіжностей у даних про митну вартість товару та витребування додаткових документів, передбачених ч.3 ст.53 МК України.
Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).
Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм МК України.
Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.
У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.
При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи. У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.
Відповідно до статті 58 МК України Метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо: 1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару; 2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів; 3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті; 4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.
Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.
У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.
Митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.
Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.
Термін «ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті» стосується лише ціни оцінюваних товарів.
Відповідно до статті 64 МК України, у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ).
Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях.
Згідно із статтею 256 МК України, відмова у митному оформленні - це письмове вмотивоване рішення митного органу про неможливість здійснення митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через невиконання декларантом або уповноваженою ним особою умов, визначених цим Кодексом.
У рішенні про відмову у митному оформленні повинні бути зазначені причини відмови та наведені вичерпні роз`яснення вимог, виконання яких забезпечує можливість митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення. Зазначене рішення повинно також містити інформацію про порядок його оскарження.
Дослідивши докази по справі, встановлено, що оскаржуваним рішенням, митну вартість товару скориговано за результатами проведення перевірки документів, як надані на підтвердження заявленої митної вартості товару у відповідності до ст. 337 МК України.
Як встановлено судом, згідно додаткової угоди №4 від 20.12.2020р. до умов контракту №21/03/17 від 21.03.2017 року, внесено наступні зміни, а саме пункт 4.2 читати в наступній редакції: «Оплата за товар здійснюється по безготівковому рахунку шляхом переведення коштів на розрахунковий рахунок продавця. Покупець виконує оплату відповідно до умов, вказаних в рахунку-проформі». Як раз, умовами оплати згідно рахунку-проформи визначено: 30% для підтвердження замовлення, 70% перед відвантаженням.
Щодо посилань митного органу на невідповідність сум, сплачених відповідно до платіжних доручень №32 від 06.07.2021 та №33 від 29.07.2021 відсотковому співвідношенню оплати вказаному інвойсі, суд зазначає таке.
В свою чергу, у процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. Умови, на яких має здійснитися оплата за товар, якщо вони безпосередньо не впливають на ціну товару, останньої не стосуються. Таким чином, розбіжності щодо умов оплати товару в документах, доданих до митної декларації на підтвердження митної вартості, не є тими розбіжностями (суперечностями), які є підставою для витребування контролюючим органом додаткових документів, якщо інші документи в сукупності не викликають сумнів у достовірності задекларованої митної вартості.
Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 29 липня 2020 року у справі № 420/1709/19).
Щодо посилання відповідача на не підтвердження витрат на транспортування оцінюваної партії товару суд зазначає таке.
Судом з`ясовано, що поставка товару за Контрактом здійснювалась на умовах "ІНКОТЕРМС-2010" FOB - Taichung. Термін FOB (… named port of shipment) англ. Free On Board, або Франко борт (… назва порту відвантаження) - термін ІНКОТЕРМС-2010, який означає, що продавець виконав постачання, коли товар перейшов через поручні судна в названому порту відвантаження. З цього моменту усі витрати і ризики чи втрати ушкодження товару повинен нести покупець. За умовами терміну FOB на продавця покладається обов`язок з митного очищення товару для експорту. Цей термін може застосовуватися тільки під час перевезення товару морським чи внутрішнім водним транспортом. Отже, Компанією Organic Filter Co., Ltd. виконується постачання до названого порту відвантаження - Taichung, а також здійснюється митне очищення товару для експорту. Подальше перевезення товару з порту Taichung до території України здійснюється за рахунок ТОВ "ЛІДЕР ФІЛЬТР".
Крім того, у постанові від 02.03.2018 у справі №804/2997/17 Верховний Суд погодився з позицією суду апеляційної інстанції, що термін FOB Інкотермс-2010 передбачає оплату продавцем витрат на завантаження вантажу на борт судна, у зв`язку з чим суд дійшов висновку щодо обґрунтованості доводів позивача про відсутність як підстав, так і доказів сплати ним таких витрат.
Також, у постанові від 12.03.2019 у справі №817/604/17 Верховний Суд зазначив, що у розумінні "Інкотермс 2010" термін "вартість і фрахт" означає, що постачальник оплачує, всі витрати, які необхідні для доставки товару до порту призначення, в тому числі витрати по навантаженню товару на борт судна та будь-які збори в зв`язку з вивантаженням товару у порту призначення, які за умовами договору покладаються на продавця.
З огляду на викладене, витрати на транспортування по країні продавця та завантаження на борт судна не потребують додаткового підтвердження для цілей визначення митної вартості товару, поставленого відповідно до умов договору поставки та за інвойсом.
Стосовно тверджень митного органу про виявлені розбіжності у документах, наданих на підтвердження витрат на транспортування оцінюваних товарів до порту ввезення на митну територію України, як складової митної вартості, слід зазначити таке.
В свою чергу, між ТОВ "ЛІДЕР ФІЛЬТР" (Клієнт) та ТОВ "ЛАМАН ШИПІНГ" (Експедитор) укладено договір про надання транспортно-експедиційного обслуговування №97 від 26.01.2017, відповідно до умов якого ТОВ "ЛІДЕР ФІЛЬТР" доручає ТОВ "ЛАМАН ШИПІНГ" від його імені та за його кошти здійснювати організацію перевезення товару з подальшим залученням третьої сторони - Перевізника.
Відповідно до п.1.3 Договору від 26.01.2017 року №97 під кожне перевезення Клієнт надає експедитору заявку, в якій зазначається найменування та кількість вантажу, маршрут перевезення, вид вантажу, вид транспорту, вартість послуг Експедитора, а також інші умови, пов`язані з виконанням цього договору. На підставі вищевикладеного, ТОВ "ЛІДЕР ФІЛЬТР" було надано ТОВ "ЛАМАН ШИПІНГ" заявку №373470 від 06.09.2021 року на здійснення організації транспортування та експедирування вантажу у контейнері №CSNU7108260, в якій зазначена детальна інформації про перевезення.
Під час митного оформлення товару позивачем було надано довідку про транспортні витрати №373470 від 12.10.2021 року, рахунок-фактуру №LS-4391891 від 12.10.2021 року, виставлений ТОВ "ЛАМАН ШИПІНГ", відповідно до яких вартість міжнародного морського перевезення товару склала 392689,50 грн. (з ПДВ).
Вищенаведені відомості свідчать про усі додаткові витрати, які були понесені під час перевезення придбаного позивачем товару, відомості щодо перевантаження наявні у документах, які були надані відповідачу під час митного оформлення означеного товару.
В якості документа, що підтверджує факт морського перевезення контейнера позивачем надано Коносамент від 29.12.2020 №U210903TXOD9621F. На підставі означеного коносамента товар був отриманий Перевізником у порту призначення та здійснено подальше перевезення у кінцевий пункт призначення.
В оскарженому рішенні, відповідачем зазначено, що наданий прайс-лист від б/н від 01.06.2021 має адресний характер та суб`єктивну спрямованість, що суперечить суті прайс-листа як комерційної пропозиції продавця необмеженій кількості потенційних покупців та наявність знижок або дисконту на оцінювані товари.
Такі твердження відповідача абсолютною мірою спростовуються самим прайс-листом, аналіз якого свідчить про відсутність таких ознак як адресний характер та суб`єктивну спрямованість, оскільки такий прайс-лист не має жодного адресата взагалі.
Судом встановлено, що митному органу було надано прайс-лист, який містить дату складання, найменування товару, одиниці виміру, ціну із зазначенням валюти, інформацію щодо виробника, умови поставки, контактну інформацію продавця, і який адресований необмеженому колу потенційних покупців, а отже такий документ є належним підтвердженням правильності зазначеної ним митної вартості товару із застосуванням основного методу.
Обов`язкової вимоги щодо отримання від суб`єкта зовнішньоекономічної діяльності - виробника товару вказаної вище документації, чи вимог до її складання чинним законодавством, що регулює порядок виконання зовнішньоекономічних операцій, не передбачено.
Чинний Митний кодекс України не розкриває поняття та тлумачення прайс-листа, що в контексті визначеного ч. 2 ст. 19 Конституції України імперативного принципу, не дає можливості відповідачу тлумачити таке поняття на власний розсуд та на власну користь, висувати до прейскурантів (прайс-листів) власні формальні вимоги.
Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 53 Митного кодексу України, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару визначено додатковими документами.
Згідно з загальноприйнятою світовою практикою прейскурант (прайс-лист) має містити відомості, яких достатньо будь-якому покупцю для отримання інформації щодо умов продажу товару, а саме: найменування товару, артикул, якість товару (за необхідності), одиниці виміру (штуки, упаковки тощо), ціну, з обов`язковим зазначенням валюти, передбачені системи знижок, виробника/виробників, умови поставки, дата його складання або ж число, з якого дані ціни вводяться в дію, контактна інформація про продавця та будь-які інші положення, що стосуються умов продажу товарів.
Суд відхиляє доводи відповідача стосовно не включення позивачем до митної вартості товару експедиторської винагороди, оскільки зі змісту ч. 10 ст.58 МК України встановлено, що до ціни товару повинні додаватися, зокрема, витрати на транспортування товарів до місця їх ввезення на митну територію України.
Проте, виходячи з положень Господарського кодексу та норм Закону України "Про транспортно-експедиторську діяльність", транспортно-експедиторські послуги не можуть охоплюватися поняттям "транспортування", яке передбачає виключно перевезення вантажу. Транспортно-експедиторські послуги хоча й пов`язані з транспортуванням, але не є складовою частиною транспортування.
Підпунктом "ж" п. 186.3 ст. 186 Податкового кодексу України визначено, що місцем постачання транспортно-експедиторських послуг вважається місце, в якому отримувач послуг зареєстрований як суб`єкт господарювання або - у разі відсутності такого місця - місце постійного чи переважного його проживання.
Таким чином, якщо транспортно-експедиторські послуги надаються отримувачу послуг (замовнику) - резиденту, то такі послуги підлягають оподаткуванню податком на додану вартість на загальних підставах за основною ставкою (незалежно від того, резидентом чи нерезидентом надаються такі послуги).
Отже, транспортно-експедиторські послуги є окремим об`єктом податку на додану вартість. Додавання їх до митної вартості товару призвело б до подвійного оподаткування податком на додану вартість цих послуг.
Методичні рекомендації з формування собівартості перевезень (робіт, послуг) на транспорті, затверджені наказом Міністерства транспорту України від 05.02.2001 № 65, на які посилається відповідач, по-перше, не є нормативно-правовим актом, носять рекомендаційний характер, по-друге, стосуються виключно питань бухгалтерського обліку на підприємствах транспорту. Тобто, Методичні рекомендації стосуються виключно питань обліку витрат, понесених підприємствами, що за плату здійснюють перевезення (інші роботи й послуги, пов`язані з перевезеннями) іншим особам та жодним чином не адресують питання визначення митної вартості товарів.
Довідкою про транспортно-експедиційні витрати №373470 від 12.10.2021 року, рахунком-фактурою №LS-4391891 від 12.10.2021 визначено вартість перевезення вантажу до митного кордону, яка була включена позивачем до митної вартості товару.
Винагорода за послуги з організації та забезпечення перевезень, транспортно-експедиційні послуги на території України виставлялися до оплати ТОВ "ЛІДЕР ФІЛЬТР" на підставі рахунку-фактури №LS-4394814 від 25.10.2021 з нарахуванням ПДВ за ставкою 20% як на послуги з місцем постачання на митній території України.
Таким чином, зазначені митницею в оскарженому рішенні про коригування митної вартості зауваження, розбіжності та невідповідність відомостей, які стали підставою для витребування митницею додаткових документів та прийняття рішення про коригування митної вартості, не можуть бути визнані об`єктивними, обґрунтованими та такими, що впливають на числові значення заявленої митної вартості товарів.
Стосовно правомірності винесення рішення про коригування вартості товарів №1, №2 та №5 із застосуванням резервного методу визначення вартості товарів при прийнятті якого Дніпровська митниця керувалася ч. 2 ст. 58 МК України та ч. 6 ст. 54 МК України, суд зазначає таке.
Відповідно до ч. 6 ст. 54 МК України, митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.
У той же час, судом встановлено, що позивачем (декларантом) підтверджено документально заявлену митну вартість за основним методом (за ціною договору), оскільки всі надані документи до ЕМД №110050/2021/010904 від 25.10.2021 підтверджують обґрунтованість заявленої митної вартості товарів, зазначену позивачем у декларації.
Суд зазначає, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.
Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.
Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитися у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 Митного кодексу України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
Аналогічних висновків дійшов Верховний Суд у своїй постанові від 14.01.2020 у справі №813/1350/14.
Суд зазначає, що відмовляючи в митному оформленні товару за першим методом, митний орган послався на неподання позивачем усіх додатково витребуваних документів, що не відповідає обставинам справи, оскільки позивачем відповідно до вищенаведених приписів Митного кодексу України надавалися відповідні документи, що підтверджують митну вартість заявленого до розмитнення товару.
Як вбачається з матеріалів справи, позивачем надано відповідачу для митного оформлення імпортованого товару документи, що передбачені ч.2 ст.53 МК України.
Подані документи містили достовірні числові дані, які підтверджували митну вартість товарів за ціною договору згідно з вимогами частин 4, 5 статті 58 МК України.
В свою чергу, відповідачем як суб`єктом владних повноважень не доведено суду, що надані позивачем документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягала сплаті за ці товари.
За таких обставин, з урахуванням вимог норм чинного законодавства України та обставин, встановлених в ході розгляду справи, суд дійшов висновку про обґрунтованість та доведеність позовних вимог ТОВ "ЛІДЕР ФІЛЬТР", у зв`язку із чим адміністративний позов підлягає задоволенню повністю.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України, суд виходить із того, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Отже, оскільки позовну заяву задоволено повністю, сплачений судовий збір в сумі 2270,00 грн. згідно платіжного доручення №957 від 01.11.2021 року підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Відповідно до ч.5 ст.250 КАС України, датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 9, 73-78, 90, 139, 241 - 246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Позов задовольнити повністю.
Визнати протиправним та скасувати рішення Дніпровської митниці про коригування митної вартості товарів №UA110050/2021/000089/1 від 27.10.2021 року.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та у строки, передбачені статтями 295, 297 цього Кодексу.

Суддя Д.В. Сидоренко