Справа № 160/1773/19
Суддя: Неклеса Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2022-02-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

14 лютого 2022 року Справа №160/1773/19

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Неклеса О.М., перевіривши заяву ОСОБА_1 про визнання протиправними рішення, дії, вчинених суб`єктом владних повноважень у справі № 160/1773/19,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дніпропетровського окружного адміністративного суду перебувала справа №160/1773/19 за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, в якій позивач просив:

- визнати дії відповідача Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області щодо надання рішення Про відмову у перерахунку пенсії, відповідно до ст.56, ч.2 ст.57 Закону України Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи за довідкою №А- 483 від 07.07.2017 року, виданою архівним відділом Павлоградської міськради ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за паспортом серія: НОМЕР_1 за карткою платників податків НОМЕР_2 , АДРЕСА_1 - неправомірними;

- зобов`язати відповідача Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області перерахувати та виплачувати починаючи з 18.01.2019 року, основну пенсію та додаток до пенсії ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за паспортом серія: НОМЕР_1 , за карткою платників податків НОМЕР_2 , АДРЕСА_1 , на підставі ч.2 ст.56; ч.2 ст.57 Закону України Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи за довідкою №А-483 від 07.07.2017 року, виданою архівним відділом Павлоградської міськради з розрахунку заробітної плати виплаченої у листопаді місяці за працю в зоні небезпеки.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24 квітня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області (місцезнаходження: 49094, Дніпропетровська область, м.Дніпро, вул.Набережна Перемоги, буд. 26, ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії , - задоволено частково.

Визнано протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області щодо надання рішення Про відмову у перерахунку пенсії від 23.01.2019 року, відповідно до ст.56, ч.2 ст.57 Закону України Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи за довідкою №А-483 від 07.07.2017 року, виданою архівним відділом Павлоградської міськради ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за паспортом серії НОМЕР_1 , за карткою платників податків НОМЕР_2 , АДРЕСА_1 .

Зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області перерахувати та виплачувати починаючи з 01.02.2019 року, основну пенсію та додаток до пенсії, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за паспортом серії НОМЕР_1 , за карткою платників податків НОМЕР_2 , АДРЕСА_1 , на підставі ч.2 ст.56, ч.2 ст.57 Закону України Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи за довідкою №А- 483 від 07.07.2017 року, виданою архівним відділом Павлоградської міськради, з розрахунку заробітної плати виплаченої у листопаді місяці за працю в зоні небезпеки.

В іншій частині позовних вимог відмовлено.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.04.2019 року набрало законної сили 27.05.2019 року.

25.11.2021 року Дніпропетровським окружним адміністративним судом видано виконавчий лист у справі № 160/1773/19.

04.02.2022 року на адресу суду надійшла заява, у якій ОСОБА_1 посилаючись на 383 КАС України просить:

-визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області щодо здійснення розрахунку пенсії ОСОБА_1 відповідно до рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24 квітня 2019 року по справі № 160/1773/19 з обмеженням максимального розміру пенсії величиною у сумі 168,00 грн. та із застосуванням коефіцієнту заробітної плати 5,6;

-зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області виконати рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24 квітня 2019 року по справі № 160/1773/19 за позовом ОСОБА_1 відповідно висновку суду, а саме: перерахувати та виплачувати пенсію ОСОБА_1 , відповідно ч. 2 ст. 57 та ч. 2 ст. 56 Закону України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи» в редакції від 28 лютого 1991 року за довідкою виданою архівним відділом Павлоградської міської ради від 07.07.2017 року № А-483 з розрахунку заробітної плати виплаченої у листопаді місяці за працю в зоні небезпеки без обмеження максимального розміру пенсії величиною у сумі 168,00 грн. та без застосування коефіцієнту заробітної плати 5,6 з 01 лютого 2019 року.

В обґрунтування заяви зазначає, що дії Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області за результатами виконання рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суд від 24.04.2019 року по справі № 160/1773/19 щодо обмеження пенсії сумою 168,00 грн. порушують право позивача на соціальний захист, у зв`язку з чим є протиправними.

Крім того, позивачем також було подано заяву про поновлення строку звернення до суду в порядку ст.383 КАС України, яка обґрунтована тим, що про невірний розрахунок пенсії за рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.04.2019 року по справі №160/1773/19 (в інтерпретації ГУ ПФУ Дніпропетровської області) позивач дізнався кілька місяців назад з листа Головного управління Пенсійного фонду України у Дніпропетровської області за № 32933-28063/А-01/8-0400/21 від 20.09.2021 року (яку позивач отримав у листопаді 2021 року). Позивач не міг уявити, що орган держави, в даному випадку Головне управління Пенсійного фонду України у Дніпропетровської області, який покликаний захищати права та законні інтереси громадян у сфері пенсійного та соціального забезпечення, може ці права порушувати, а саме: всупереч змісту вищезазначеного судового рішення та ЗУ «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали у наслідок Чорнобильської катастрофи» позивачу як особі яка постраждала внаслідок Чорнобильської катастрофи загальний розмір пенсійної виплати було зменшено майже у 5 разів, (станом на 01.09.2021 року загальний розмір пенсійної виплати позивача складає 2282,97 грн.), до речі, цей розмір пенсії розраховано відповідачем взагалі без урахування рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.04.2019 року по справі №160/1773/19. Позивач не має юридичної освіти, не знає особливостей пенсійного законодавства, у зв`язку з чим не міг знати, що його права порушуються, на його думку, таке зменшення пенсійної виплати позивача це якесь непорозуміння(помилка) з боку пенсійного фонду. В зв`язку з поганим станом здоров`я, віком та браком коштів позивач не мав можливості вчасно звернутися за правовою допомогою к фахівцю з області права, тому що, майже всю свою пенсію витрачає виключно на ліки та на підтримку стану свого здоров`я, а ще треба оплачувати і комунальні послуги. Вищезазначені аргументи дають позивачу підстави винести клопотання перед судом про поновлення строку звернення до суду за захистом своїх прав та законних інтересів.

Дослідивши зміст заяви ОСОБА_1 та доданих до неї документів, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 383 КАС України, особа - позивач, на користь якої ухвалено рішення суду, має право подати до суду першої інстанції заяву про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання такого рішення суду, або порушення прав позивача, підтверджених таким рішенням суду.

При цьому, за правилами ч. 4 ст. 383 КАС України заяву може бути подано протягом десяти днів з дня, коли позивач дізнався або повинен був дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, але не пізніше дня завершення строку пред`явлення до виконання виконавчого листа, виданого за відповідним рішенням суду.

Отже, зі змісту ч. 4 статті 383 КАС України вбачається, що строк для подання заяви про встановлення судового контролю за виконанням судового рішення в порядку цієї статті починає свій перебіг від дня, коли особа-позивач, на користь якої ухвалено рішення суду, дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів унаслідок прийняття суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання рішення суду певних рішень, вчинення ним дій чи допущення бездіяльності, які така особа просить визнати протиправними у відповідній заяві, або ж - про порушення відповідачем її прав, підтверджених рішенням суду, в інший спосіб.

Порівняльний аналіз термінів «дізнався» та «повинен дізнатися», дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку заявника знати про стан своїх прав. При визначенні початку перебігу строку звернення до суду, суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Обґрунтовуючи заяву позивач зазначив, що початок перебігу строку звернення до суду із цією заявою слід пов`язувати з моменту дізнання кілька місяців назад з листа Головного управління Пенсійного фонду України у Дніпропетровської області за № 32933-28063/А-01/8-0400/21 від 20.09.2021 року (яку позивач отримав у листопаді 2021 року).

Суд зауважує, що при вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко розмежувати поняття "дізнався" та "повинен був дізнатись".

Так, під поняттям дізнався необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.12.2020 у справі № 510/1286/16-а вказала на те, що у спорах, що виникають з органами Пенсійного фонду України, особа може дізнатися, що її права порушені, зокрема, при отриманні від органу Пенсійного фонду України відповіді (листа-відповіді, листа-роз`яснення) на надісланий запит щодо розміру пенсії, нормативно-правових документів (про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність/несвоєчасність її перерахунку), на підставі яких був здійснений саме такий розрахунок.

Поняття "повинен був дізнатися" необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 № 340/1019/19).

В цьому випадку, суд наголошує на тому, що пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує. Така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про рішення, на підставі якого було здійснено призначення пенсії чи був здійснений її перерахунок, з яких складових вона складається, як обрахована та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок чи розрахунок її складових.

Отже, з дня отримання пенсійної виплати особою, якій призначена пенсія вона вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів. Винятком з цього правила є випадок, коли така особа без зайвих зволікань, в розумний строк після отримання пенсійної виплати, демонструючи свою необізнаність щодо видів та розміру складових призначеної (перерахованої) їй пенсії звернулась до пенсійного органу із заявою про надання їй відповідної інформації. В такому випадку особа вважається такою, що дізналась про порушення її прав при отриманні від пенсійного органу відповіді на подану нею заяву.

При цьому, заявник стверджує, що про порушення своїх прав дізнався у листопаді 2021 року, отримавши лист від Головного управління Пенсійного фонду України у Дніпропетровської області за № 32933-28063/А-01/8-0400/21 від 20.09.2021 року, в якому йому роз`яснено про виконання рішення суду, про що зазначає сам у даній заяві

Разом з тим, з даною заявою ОСОБА_1 звернувся 04.02.2022 року, тобто з пропуском 10-денного строку звернення до суду з відповідною заявою.

Відповідно до статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

При цьому, поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами процесуальних дій, та підтверджені належними доказами.

Суд зазначає, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України та іншими законами, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Додатково суд звертає увагу при вирішенні процесуального питання щодо дотримання строків звернення до суду і на практику Європейського суду з прав людини. У справах "Стаббігс та інші проти Великобританії", "Девеер проти Бельгії", суд дійшов висновку, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

Тому, при визначенні початку цього строку суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

З огляду на викладене, суд доходить висновку про те, що позивачем пропущено 10-денний строк звернення до суду з даною заявою, який встановлений статтею 383 КАС України.

Суд зазначає, що ч. 4 ст. 383 КАС України містить імперативну норму щодо строку звернення до суду із заявою про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання рішення суду.

Вказана стаття не передбачає права суду щодо поновлення строку на звернення до суду із такою заявою.

Абзацом 2 частини 5 статті 383 КАС України передбачено, що у разі невідповідності заяви вимогам, зазначеним у цій статті, вона ухвалою суду, прийнятою в порядку письмового провадження, повертається заявнику.

Враховуючи, що письмовими доказами, поданими позивачем до заяви, підтверджується порушення ним строку звернення до суду із даною заявою, а саме, заяву подано до суду з порушенням десятиденного строку звернення, суд приходить до висновку, що подана заява про визнання протиправними рішення та бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області під час виконання рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24 квітня 2019 року не відповідає вимогам встановленим ст.383 КАС України, тому суд вважає за необхідне повернути її позивачу.

Керуючись ст.ст. 248, 256, 383КАС України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про визнання протиправними рішення, дії, вчинених суб`єктом владних повноважень у справі № 160/1773/19, - повернути заявнику без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили та може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені статтями 256 та 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Повний текст ухвали складено та підписано 14.02.2022 року.

Суддя О.М. Неклеса