Справа № 580/2947/21
Суддя: Степанюк Анатолій Германович
Дата ухвалення: 2022-02-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/2947/21 Суддя першої інстанції: Алла РУДЕНКО
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 лютого 2022 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача - Степанюка А.Г.,

суддів - Губської Л.В., Кобаля М.І.,

при секретарі - Закревській І.Л.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Черкаській області на проголошене о 15 годині 11 хвилин рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 18 серпня 2021 року, повний текст якого складено 07 вересня 2021 року, у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Група Венето» до Головного управління ДПС у Черкаській області про визнання нечинним та скасування податкового повідомлення-рішення в частині, -

В С Т А Н О В И Л А:

У травні 2021 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Група Венето» (далі - Позивач, ТОВ «Група Венето») звернулося до Черкаського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Черкаській області (далі - Відповідач, ГУ ДПС у Черкаській області) про визнання нечинним та скасування податкового повідомлення-рішення від 16.04.2021 № в частині завищення бюджетного відшкодування у сумі 10 329 000 грн та накладення штрафу у розмірі 1 032 900,00 грн.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 18.08.2021 позов задоволено повністю. При цьому суд першої інстанції виходив з того, що право ТОВ «Група Венето» на податкову пільгу з податку на додану вартість за період з 28.12.2020 підтверджено і ГУ ДПС у Черкаській області не спростовується, а виготовлення та реалізація платником податків у період до 27.12.2020 включно халатів багаторазових на підставі ліцензійного договору з ТОВ «Київгума» та сертифікатів якості і декларації відповідності, виданих саме йому, а не ТОВ «Група Венето», не може мати наслідком висновок про втрату Позивачем податкової пільги із вказаного податку. Окремо суд підкреслив, що використання ТОВ «Група Венето» тканини «Fullcover» замість тканини «Guma Tex» не суперечить вимогам сертифікату експертизи типу, позаяк останнім передбачено виконання виробів і з цієї тканини. Крім іншого суд звернув увагу не необхідності дотримання контролюючим органом вимог Податкового кодексу України в частині обов`язковості тлумачення норми у найсприятливіший для платника податку спосіб.

Не погоджуючись із вказаним рішенням суду першої інстанції, Відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати його та ухвалити нове, яким у задоволенні адміністративного позову відмовити повністю. Свою позицію обґрунтовує тим, що всупереч положень ст. 242 КАС України рішення суду ґрунтується на припущеннях, у той час як у ньому не враховано факту неподання ТОВ «Група Венето» декларації про відповідність, що унеможливлює використання ним податкової пільги з податку на додану вартість. Підкреслює, що судом залишено поза увагою, що умовою складання Позивачем декларації про відповідність на халати багаторазові є наявність саме власного сертифікату відповідності, який у підприємства був відсутній включно до 27.12.2020. Використання ж товариством до цієї дати сертифікату експертизи відповідності і декларації про відповідність, виданого ТОВ «Київгума», не узгоджується з вимогам підзаконних актів, обов`язкове дотримання яких є підставою для отримання пільги з податку на додану вартість. Окрім наведеного звертає увагу на те, що у сертифікаті експертизи відповідності, виданого ТОВ «Київгума», вказано тканину «Guma Tex», а відтак виготовлення ТОВ «Група Венето» халатів багаторазових з тканини «Fullcover» та плащової тканини українського виробництва такому сертифікату не відповідає.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 12.10.2021 відкрито апеляційне провадження у справі, встановлено строк для подачі відзиву на апеляційну скаргу та витребувано матеріали справи з суду першої інстанції.

У відзиві на апеляційну скаргу ТОВ «Група Венето» просить залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін. Свою позицію обґрунтовує тим, що, по-перше, факт неподання підприємством декларації про відповідність для реєстрації оцінки відповідності взагалі не було підставою прийняття спірного податкового повідомлення-рішення, а відтак посилання контролюючого органу на цю обставину у ході розгляду справи є безпідставним, по-друге, головним критеріям для застосування пільги з оподаткування податком на додану вартість є включення товару до переліку, визначеного у постанові Кабінету Міністрів України від 20.03.2020 №224, в який халат ізоляційний медичний багаторазовий включено, по-третє, складення ТОВ «Група Венето» декларації про відповідність засобів індивідуального захисту вимогам технічного регламенту не суперечило чинному законодавству та було прямо передбачено ліцензійним договором з ТОВ «Київгума» та дорученням від нього, по-четверте, відсутність власного сертифікату експертизи типу (модуль В) за умови наявності сертифікату, виданого ТОВ «Київгума», не може мати наслідком позбавлення податкової пільги. Окремо звертає увагу на правильності позиції суду щодо необхідності тлумачення норм податкового законодавства на користь платника та можливості використання тканини «Fullcover» у межах сертифікату експертизи типу, виданого ТОВ «Київгума».

На виконання вимог ухвали суду від 12.10.2021 справа надійшла до суду апеляційної інстанції 28.12.2021, у зв`язку з цим ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 11.01.2022 її призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні на 26.01.2022, в якому було оголошено перерву до 16.02.2022.

У додаткових поясненнях ТОВ «Група Венето» зазначає, що виробництво халатів багаторазових здійснювалося на підставі ліцензійного договору про передачу права на використання ТУ У 14.1-3:2020 від 01.09.2020 №0920/02, укладеного із ТОВ «Київгума». При цьому вказує, що згідно листа ТОВ «Київгума» від 06.10.2020 №097/2400 захисні тканини GumaTex і GumaTex тип Fullcover є ідентичними за призначенням, технологією та основними параметрами і характеристиками. Підкреслює, що декларація про відповідність засобів індивідуального захисту складається під власну відповідальність виробником, уповноваженою особою чи постачальником і пред`являється на вимогу призначених органів державної влади. Таку декларацію, складену за дорученням ТОВ «Київгума», як зазначає Позивач, було надано Відповідачу під час перевірки. Окремо звертає увагу, що викладені в акті перевірки висновки фактично вказують на те, що Позивачем було поставлено ДП «Медичні закупівлі України» не товари медичного призначення, а інші товари неналежної якості, у той час як покупець жодних зауважень щодо їх якості не висловлював.

Щодо заявленого представником ТОВ «Група Венето» клопотання про відкладення розгляду справи, яке обґрунтовано тим, що ОСОБА_1 , який обізнаний з матеріалами справи та суттю спору, перебуває на самоізоляції внаслідок підозри на захворювання коронавірусною хворобою COVID-19, на підтвердження чого надає фотографію експрес-тесту та замовлення на отримання результатів аналізу на коронавірусну хворобу методом RT-ПЛР-якісний, судова колегія вважає за необхідне зазначити таке.

Відповідно до ст. 313 КАС України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, стосовно якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними.

Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Якщо суд апеляційної інстанції визнав обов`язковою участь у судовому засіданні учасників справи, а вони не прибули, суд апеляційної інстанції може відкласти апеляційний розгляд справи.

Разом з тим, судовою колегією враховується, що обов`язковою участь у судовому засіданні учасників справи не визнавалася.

При цьому судова колегія вважає за необхідне підкреслити, що особа має право брати участь у судовому засіданні як особисто, так і через свого представника. Відтак ймовірна хвороба представника ТОВ «Група Венето» ОСОБА_1 не може мати наслідком відкладення розгляду справи судом апеляційної інстанції, позаяк інтереси Позивача у суді апеляційної інстанції може представляти як керівник підприємства, так і будь-яка інша уповноважена на це особа. Крім іншого, колегія суддів зауважує, що фотографія експрес-тесту жодним чином не дає можливості пересвідчитися, що результати належать саме ОСОБА_1 , а здача ним ПЛР-тесту сама по собі не може мати наслідком висновок про необхідність відкладення розгляду справи з підстав, зазначених вище.

Окремо суд апеляційної інстанції зауважує, що на виконання вимог протокольної ухвали суду від 26.01.2022 представником ТОВ «Група Венето» 09.02.2022 були надані письмові пояснення щодо суті спору, що, з урахуванням того, що явка учасників справи обов`язковою не визнавалася, свідчить про відсутність необхідності відкладення розгляду цієї справи з підстав неможливості явки ОСОБА_1 .

За таких обставин, зважаючи на відсутність підстав для визнання поважними викладених у клопотанні причин для відкладення розгляду справи, а також з огляду на визначені ст. 309 КАС України строки її розгляду, судовою колегією відмовлено у задоволенні заявленого клопотання.

Таким чином, учасники справи, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце судового розгляду справи, у судове засідання не прибули, адже клопотання ТОВ «Група Венето» про відкладення розгляду справи визнано необґрунтованим, а від ГУ ДПС у Черкаській області надійшло клопотання про розгляд справи у порядку письмового провадження, а тому справа розглядалася у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами у відповідності до п. 2 ч. 1 ст. 311 КАС України.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно задовольнити, а рішення суду першої інстанції - скасувати, виходячи з такого.

Вирішуючи вказаний спір, суд першої інстанції встановив, що у березні 2021 року працівниками ГУ ДПС у Черкаській області на підставі пп. 78.1.8 п. 78.1 ст. 78 ПК України, наказів від 15.02.2021 №202-п (т. 1 а.с. 80) та від 09.03.2021 №389-п (т. 1 а.с. 81) і направлень від 01.03.2021 №436/23-00-07-0508, №436/23-00-07-0508 (т. 1 а.с. 82, 83) проведено документальну позапланову виїзну перевірку ТОВ «Група Венето» з питань дотримання податкового законодавства при декларуванні за грудень 2020 року від`ємного значення з податку на додану вартість, у тому числі заявленого до бюджетного відшкодування.

У ході перевірки встановлено порушення Позивачем п. 187.1 ст. 187, п. 188.1 ст. 188, абз. «а» п. 193.1 ст. 193, п. п. 198.1, 198.2, 198.3 ст. 198, п. 201.201 ПК України, що призвело до порушення:

- пп. «б» п. 200.4 ст. 200 ПК України, оскільки ним завищено суму ПДВ, яка підлягає бюджетному відшкодуванню, на 14 347 608 грн;

- п. 200.2 ст. 200 ПК України, оскільки ним занижено податкове зобов`язання з ПДВ до сплати на суму 3 009 647 грн.

Результати перевірки зафіксовані в акті від 18.03.2021 №1941/23-00-07-0505/39457891 (т. 1 а.с. 90-113).

За наслідками розгляду заперечення на висновки акту перевірки (т. 1 а.с. 115-118) висновки останнього були викладені редакції, згідно якої у ході перевірки встановлено порушення Позивачем п. 188.1 ст. 188, абз. «а» п. 193.1 ст. 193, п. 201.201 ПК України, що призвело до порушення:

- пп. «б» п. 200.4 ст. 200 ПК України, оскільки ним завищено суму ПДВ, яка підлягає бюджетному відшкодуванню, на 10 329 725 грн;

- п. п. 200.1, 200.4, 200.9 ст. 200 ПК України, п. 4 розд. V наказу Міністерства фінансів України від 28.01.2016 №21 «Про затвердження форм та Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість», оскільки ним завищену заявлену суму бюджетного відшкодування по декларації з ПДВ за грудень 2020 року в розмірі 161 125 грн, в результаті чого у наданні такої суми бюджетного відшкодування відмовлено (т. 1 а.с. 143-11).

Підставою для такого висновку стало те, що у ході перевірки встановлено заниження суми податкових зобов`язань у декларації з ПДВ за грудень 2020 року на 11 684 772 грн внаслідок ненарахування суми податкових зобов`язань при здійсненні господарських операцій з реалізації халатів багаторазових Державному підприємству «Медичні закупівлі України» згідно укладених договорів про закупівлю:

- №09/119-10/2020 від 29.10.2020 (з додатковою угодою №1 від 30.11.2020) на загальну суму 38 445 000 грн (т. 1 а.с. 192-203);

- №09/146-11/2020 від 06.11.2020 (з додатковими угодами: №1 від 02.12.2020, №2 від 09.12.2020; №3 від 18.12.2020; №5 від 24.12.2020) на загальну суму 115 555 000 грн (т. 1 а.с. 204-229).

ТОВ «Група Венето» виписано та зареєстровано в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні на реалізовані у грудні 2020 року халати багаторазового використання ДП «Медичні закупівлі»: №30155 від 04.12.2020 на загальну суму 3 918 860 грн, №35752 від 22.12.2020 на суму 1 166 000 грн, №35753 від 22.12.2020 на суму 44 990 000 грн, №35754 від 23.12.2020 на суму 3 872 000 грн, №35755 від 24.12.2020 на суму 4 477 000 грн, №33269 від 30.12.2020 на суму 33 165 000 грн, без ПДВ.

При проведенні перевірки Відповідачем було встановлено, що Позивач отримав на одяг захисний від інфекційних агентів для багаторазового використання (халат медичний захисний (ізоляційний багаторазовий) сертифікат експертизи типу (модуль В) №UA.Т.060.0682-20 від 28.12.2020, виданий органом з оцінки відповідності ТОВ «НПП Міжнародні стандарти і системи», м. Харків, виробник ТОВ «Група Венето», на одяг захисний від інфекційних агентів для одноразового використання (халат медичний захисний (ізоляційний) одноразовий (т. 1 а.с. 189), та декларацію про відповідність засобів індивідуального захисту вимогам Технічного регламенту засобів індивідуального захисту, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №761 від 27.08.2008 реєстраційний №UA.Т.060.D.2030-20 від 28.12.2020 ( т. 1 а.с. 190).

Для підтвердження права на податкову пільгу ТОВ «Група Венето» надано:

- сертифікат експертизи типу (модуль В), зареєстрований в реєстрі органу з оцінки відповідності - ТОВ «НПП Міжнародні стандарти і системи», м. Харків, виданий виробнику - ТОВ «Київгума», №UA.Т.060.0391-20, термін дії з 13.08.2020 по 12.08.2021, найменування продукції: одяг захисний від інфекційних агентів для багаторазового використання, халат захисний від інфекційних агентів, 6 класу по класифікації опору по проникненню. Склад: тканина GumaTex (т. 1 а.с. 56);

- ліцензійний договір від 01.09.2020 №0920/02 «Про передачу права на використання технічних умов ТУ У 14.1-3:2020», укладеного з ТОВ «Київгума», яким надано право використовувати Технічні умови та посилатись на їх використання у супровідній документації на власні товари (т. 1 а.с.45-46);

- гарантійний лист від ТОВ «Київгума» від 02.10.2020 №010/86, згідно якого ТОВ «Київгума» доручає ТОВ «Група Венето» бути офіційним представником і уповноваженим представляти продукцію ТОВ «Київгума» у допороговій закупівлі, що проводить ДП «Медичні закупівлі України» та підтверджує можливість поставки запропонованого товару, який є предметом закупівлі цих торгів, у кількості, зі строками придатності та в терміни, визначені документацією торгів та пропозицією учасника торгів для виконання договорів постачання ТОВ «Група Венето» (т. 1 а.с. 161).

Отже, як зафіксовано в акті перевірки, при здійсненні вказаних господарських операцій щодо поставки халатів багаторазових за період з 01.12.2020 по 27.12.2020 (включно), ТОВ «Група Венето» не було дотримано вимоги постанови Кабінету Міністрів України №224, а саме: не надано власний сертифікат експертизи типу (модуль В).

Таким чином, поставка халатів багаторазових за період з 01.12.2020 по 27.12.2020 (включно) підлягає оподаткуванню податком на додану вартість за ставкою 20%.

Крім іншого, у ході перевірки встановлено, що ТОВ «Група Венето» виписало та зареєструвало в Єдиному реєстрі податкових накладних у жовтні 2020 року податкову накладну на отриману попередню оплату за халати багаторазові від ДП «Медичні закупівлі України» №17919 від 30.10.2020 на суму 3 300 000 грн ПДВ 0%. Сума попередньої оплати в розмірі 3 300 000 відображена у декларації за жовтень 2020 як операція з постачання на митній території України, яка звільняється від оподаткування ПДВ згідно Постанови №224.

ТОВ «Група Венето» виписано та зареєстровано в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні на реалізовані у листопаді 2020 року халати багаторазові ДП «Медичні закупівлі України»: №21188 від 05.11.2020 на суму 6 407 500 грн, №21189 від 10.11.2020 на суму 13 200 000 грн, №29147 від 17.11.2020 на суму 12 815 000 грн, №29148 від 27.11.2020 на суму 24 200 000 грн, №29149 від 30.11.2020 на суму 2 488 640 грн, ПДВ 0%, всього на суму 59 111 140 та відображено в декларації за листопад 2020 року як операції з постачання на митній території України, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість згідно Постанови №224.

Враховуючи викладене вище, контролюючий орган зазначив, що ТОВ «Група Венето» не було дотримано вимоги Постанови №224, а саме: відсутній власний сертифікат експертизи типу (модуль В) з виготовлення вищевказаних халатів медичних захисних (ізоляційних) багаторазових у період з 01.10.2020 по 30.11.2020.

Таким чином, поставка халатів багаторазових за період з 01.10.2020 по 30.11.2020 (включно) підлягає оподаткуванню ПДВ за ставкою 20%.

На підставі викладених в акті перевірки висновків Відповідачем 16.04.2021 прийнято податкове повідомлення-рішення форми «В1» №, яким Позивачу зменшено суму бюджетного відшкодування з податку на додану вартість, задекларовану на розрахункових рахунок платника у банку за грудень 2020 року на суму 10 329 725,00 грн та застосовано до нього штрафні санкції у розмірі 1 032 973,00 грн (т. 1 а.с. 246-248).

Вирішуючи питання про правомірність оскаржуваного індивідуального акту в частині, суд першої інстанції встановив, що Позивач на підтвердження віднесення виготовлених та реалізованих халатів багаторазових до переліку, визначеного Постановою №224, надав ліцензійний договір №0920/02 про передачу права на використання технічних умов ТУ У 14.1-3:2020 «Одяг та покриття захисні медичні» (т. 1 а.с. 45-46), сертифікат експертизи типу (модуль В) №UA.Т.060.0391-20, термін дії з 13.08.2020 по 12.08.2021, виданий виробнику - ТОВ «Київгума» (т. 1 а.с. 56), декларацію про відповідність засобу індивідуального захисту вимогам Технічного регламенту засобів індивідуального захисту, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27.08.2008 №761, виробника ТОВ «Київгума» (п.н. 35115248, Київська область, м. Бровари, вул. Кутузова, (Онікієнка), буд. 127) (т. 1 а.с. 55), доручення ТОВ «Київгума» №7242 від 06.10.2020, яким останнє наділило довірену особу ТОВ «Група Венето» повноваженнями діяти від свого імені щодо певних завдань, згідно обов`язків виробника, в тому числі: вводити в обіг продукцію, супроводжуючи необхідними документами (дозвільними листами, деклараціями, сертифікатами, інструкціями); складати декларацію про відповідність продукції, виготовленої згідно ТУ У 14.1-3:2020 «Одяг та покриття захисні медичні», вимогам технічних регламентів на підставі дозвільних документів (сертифікат експертизи типу, протоколи випробувань), отриманих ТОВ «Київгума» на одяг захисний від інфекційних агентів для багаторазового використання (код згідно УКТ ЗЕД: 6210 10 98 00) (т. 1 а.с. 57).

На підставі встановлених вище обставин суд першої інстанції, здійснивши системний аналіз положень ст. ст. 187, 188, 193, 187, 200, п. 71 підрозд. 2 Перехідних положень Податкового кодексу України, а також ряду підзаконних актів, прийшов до висновку про протиправність спірного індивідуального акту в частині, оскільки матеріалами справи підтверджується правомірність формування даних податкового обліку підприємством та відповідність виробленої продукції умовам, що надають право на отримання податкової пільги з податку на додану вартість за період до 28.12.2020.

З такими висновками суду першої інстанції колегія суддів не може погодитися з огляду на таке.

Згідно пп. пп. «а» і «б» п. 185.1 ст. 185 Податкового кодексу України об`єктом оподаткування податком на додану вартість є операції платників податку з постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу, у тому числі операції з безоплатної передачі та з передачі права власності на об`єкти застави позичальнику (кредитору), на товари, що передаються на умовах товарного кредиту, а також з передачі об`єкта фінансового лізингу в користування лізингоотримувачу/орендарю та операції з постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу.

За правилами п. 187.1 ст. 187 ПК України датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:

а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;

б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

Відповідно до пп. «а» п. 198.1 ст. 198 ПК України до податкового кредиту відносяться суми податку, сплачені/нараховані у разі здійснення операцій з придбання або виготовлення товарів та послуг.

Згідно п. 188.1 ст. 188 Податкового кодексу України база оподаткування операцій з постачання товарів/послуг визначається виходячи з їх договірної вартості з урахуванням загальнодержавних податків та зборів (крім акцизного податку на реалізацію суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі підакцизних товарів, збору на обов`язкове державне пенсійне страхування, що справляється з вартості послуг стільникового рухомого зв`язку, податку на додану вартість та акцизного податку на спирт етиловий, що використовується виробниками - суб`єктами господарювання для виробництва лікарських засобів, у тому числі компонентів крові і вироблених з них препаратів (крім лікарських засобів у вигляді бальзамів та еліксирів).

При цьому база оподаткування операцій з постачання товарів/послуг не може бути нижче ціни придбання таких товарів/послуг, база оподаткування операцій з постачання самостійно виготовлених товарів/послуг не може бути нижче звичайних цін, а база оподаткування операцій з постачання необоротних активів не може бути нижче балансової (залишкової) вартості за даними бухгалтерського обліку, що склалася станом на початок звітного (податкового) періоду, протягом якого здійснюються такі операції (у разі відсутності обліку необоротних активів - виходячи із звичайної ціни), за винятком: товарів (послуг), ціни на які підлягають державному регулюванню; газу, який постачається для потреб населення; електричної енергії, ціна на яку склалася на ринку електричної енергії.

До складу договірної (контрактної) вартості включаються будь-які суми коштів, вартість матеріальних і нематеріальних активів, що передаються платнику податків безпосередньо покупцем або через будь-яку третю особу у зв`язку з компенсацією вартості товарів/послуг. До складу договірної (контрактної) вартості не включаються суми неустойки (штрафів та/або пені), три проценти річних від простроченої суми та інфляційні витрати, відшкодування шкоди, у тому числі відшкодування упущеної вигоди за рішеннями міжнародних комерційних та інвестиційних арбітражів або іноземних судів, що отримані платником податку внаслідок невиконання або неналежного виконання договірних зобов`язань.

До бази оподаткування включаються вартість товарів/послуг, які постачаються (за виключенням суми компенсації на покриття різниці між фактичними витратами та регульованими цінами (тарифами) у вигляді виробничої дотації з бюджету та/або суми відшкодування орендодавцю - бюджетній установі витрат на утримання наданого в оренду нерухомого майна, на комунальні послуги та на енергоносії), та вартість матеріальних і нематеріальних активів, що передаються платнику податків безпосередньо отримувачем товарів/послуг, поставлених таким платником податку.

У випадках, передбачених статтею 189 цього Кодексу, база оподаткування визначається з урахуванням положень статті 189 цього Кодексу.

Підпунктом «а» пункту 193.1 статті 193 Податкового кодексу України визначено ставку податку на додану вартість від бази оподаткування у розмірі 20%.

За правилами п. 201.10 ст. 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Приписи п. п. 200.1, 200.4 ст. 200 ПК України визначають, що сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.

При від`ємному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума:

а) враховується у зменшення суми податкового боргу з податку, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до цього Кодексу) в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 2001.3 статті 2001 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, а в разі відсутності податкового боргу -

б) або підлягає бюджетному відшкодуванню за заявою платника у сумі податку, фактично сплаченій отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам таких товарів/послуг або до Державного бюджету України, в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 2001.3 статті 2001 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації на поточний рахунок платника податку та/або у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету,

в) та/або зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.

У випадках, передбачених статтею 189 цього Кодексу, база оподаткування визначається з урахуванням положень статті 189 цього Кодексу.

У свою чергу, відповідно до п. 71 підрозд. 2 Перехідних положень Податкового кодексу України тимчасово, на період, що закінчується останнім календарним днем місяця, в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), звільняються від оподаткування податком на додану вартість операції з ввезення на митну територію України та/або операції з постачання на митній території України товарів (у тому числі лікарських засобів, медичних виробів та/або медичного обладнання), необхідних для виконання заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню, локалізацію та ліквідацію спалахів, епідемій та пандемій коронавірусної хвороби (COVID-19), перелік яких визначено Кабінетом Міністрів України.

У разі здійснення операцій, звільнених відповідно до цього пункту, положення пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу та положення статті 199 цього Кодексу не застосовуються щодо таких операцій.

Норми цього пункту застосовуються до операцій, здійснених починаючи з 17 березня 2020 року.

На виконання вимог наведених приписів Податкового кодексу України постановою Кабінету Міністрів України від 20.03.2020 №224 затверджено Перелік товарів (у тому числі лікарських засобів, медичних виробів та/або медичного обладнання), необхідних для виконання заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню, локалізацію та ліквідацію спалахів, епідемій та пандемій гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, операції з ввезення яких на митну територію України та/або операції з постачання яких на митній території України звільняються від оподаткування податком на додану вартість (далі - Постанова №224).

У розділі «Медичні вироби, медичне обладнання та інші товари, що необхідні для здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню, локалізацію та ліквідацію спалахів, епідемій та пандемій гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» затвердженого Постановою №224 переліку міститься підрозділ «Засоби індивідуального захисту*», в якому за кодом УКТ ЗЕД 6210 10 98 00 закріплено «Халат ізоляційний медичний багаторазовий».

У примітці 1 до Постанови №224 зазначено, що коди згідно з УКТЗЕД наводяться у цьому переліку довідково. Основною підставою для звільнення від оподаткування податком на додану вартість товарів, що ввозяться на митну територію України, є відповідність таких товарів назві товару (медичного виробу, основного компонента), міжнародному непатентованому найменуванню (назві) лікарського засобу, які зазначені в переліку.

Згідно п. 2 примітки 2 до згаданої Постанови для цілей цього переліку термін «засоби індивідуального захисту» вживається у значенні, наведеному в Технічному регламенті засобів індивідуального захисту, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 27 серпня 2008 р. N 761 (Офіційний вісник України, 2008 р., N 66, ст. 2216), або Технічному регламенті щодо медичних виробів, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 2 жовтня 2013 р. N 753 (Офіційний вісник України, 2013 р., N 82, ст. 3046).

За правилами примітки 3 до Постанови №224 для віднесення товарів, зазначених у розділі «Медичні вироби, медичне обладнання та інші товари, що необхідні для здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню, локалізацію та ліквідацію спалахів, епідемій та пандемій гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», до товарів, необхідних для здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню, локалізацію та ліквідацію спалахів, епідемій та пандемій гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, операції з ввезення яких на митну територію України та/або операції з постачання яких на митній території України звільняються від оподаткування на додану вартість, повинно бути:

- подано декларацію про відповідність та нанесено на товар або на його упаковку, а також на супровідні документи, якщо такі документи передбачені відповідним технічним регламентом, знак відповідності технічним регламентам згідно з правилами та умовами його нанесення, визначеними у Технічному регламенті щодо медичних виробів, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 2 жовтня 2013 р. N 753 (Офіційний вісник України, 2013 р., N 82, ст. 3046), Технічному регламенті щодо медичних виробів для діагностики in vitro, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 2 жовтня 2013 р. N 754 (Офіційний вісник України, 2013 р., N 82, ст. 3047), Технічному регламенті щодо активних медичних виробів, які імплантують, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 2 жовтня 2013 р. N 755 (Офіційний вісник України, 2013 р., N 82, ст. 3048), Технічному регламенті засобів індивідуального захисту, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 27 серпня 2008 р. N 761 (Офіційний вісник України, 2008 р., N 66, ст. 2216); або

- подано повідомлення Міністерства охорони здоров`я про введення в обіг та/або експлуатацію медичних виробів (медичних виробів для діагностики in vitro, активних медичних виробів, які імплантують), стосовно яких не виконані вимоги технічних регламентів, або повідомлення Державної служби з питань праці про введення в обіг засобів індивідуального захисту, стосовно яких не виконані вимоги технічних регламентів.

Пунктом 1-1 постанови Кабінету Міністрів України від 27.08.2008 №761 «Про затвердження Технічного регламенту засобів індивідуального захисту» (яка була чинною на момент виникнення спірних правовідносин; далі - Технічний регламент) приписано встановити, що на час дії пункту 71 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України та пункту 9-6 розділу XXI «Прикінцеві та перехідні положення» Митного кодексу України введення в обіг засобів індивідуального захисту, включених до переліку товарів (у тому числі лікарських засобів, медичних виробів та/або медичного обладнання), необхідних для виконання заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню, локалізацію та ліквідацію спалахів, епідемій та пандемій гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, які звільняються від сплати ввізного мита та операції з ввезення яких на митну територію України та/або операції з постачання яких на митній території України звільняються від оподаткування податком на додану вартість, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20 березня 2020 р. N 224 (Офіційний вісник України, 2020 р., N 26, ст. 971), дозволяється:

якщо вони відповідають вимогам затвердженого цією постановою Технічного регламенту; або

на підставі повідомлення Державної служби з питань праці про введення в обіг окремих засобів індивідуального захисту, стосовно яких не виконані вимоги технічних регламентів, але використання яких необхідне в інтересах охорони здоров`я.

При цьому дія затвердженого цією постановою Технічного регламенту не поширюється на засоби індивідуального захисту, на які видано таке повідомлення Державною службою з питань праці.

Для введення в обіг на підставі повідомлення Державної служби з питань праці таких засобів індивідуального захисту заявник подає до зазначеного органу заяву із зазначенням мети введення в обіг, інформації щодо виробника, назви виробів, номера партії або серійного номера, обсягу партії, а також дані щодо призначення виробу та способу дії. За результатами опрацювання поданих документів Державна служба з питань праці видає заявнику відповідне повідомлення. Розгляд документів та видача повідомлення здійснюються на безоплатній основі.

Згідно п. 1 Технічного регламенту останній визначає вимоги до рівня безпеки засобів індивідуального захисту, проведення процедури оцінки відповідності таким вимогам, встановлює правила маркування зазначених засобів, та введення їх в обіг.

Відповідно до п. 4 Технічного регламенту вільний обіг засобів захисту на території України дозволяється тільки у разі безпеки таких засобів для життя та здоров`я, забезпечення захисту користувача від травм та захворювань за умови використання за призначенням і з урахуванням належного рівня обслуговування та експлуатації.

Положеннями п. п. 50-51 Технічного регламенту визначено, що оцінку відповідності засобів захисту вимогам цього Технічного регламенту виробник або його уповноважена особа чи постачальник проводить шляхом застосування процедур (модулів оцінки відповідності), визначених постановою Кабінету Міністрів України від 7 жовтня 2003 р. N 1585 1585-2003-п «Про затвердження Технічного регламенту модулів оцінки відповідності та вимог щодо маркування національним знаком відповідності, які застосовуються в технічних регламентах» (Офіційний вісник України, 2003 р., N 41, ст. 2175; 2007 р., N 1, ст. 31).

Оцінка відповідності засобів захисту, що належать до першої категорії, проводиться згідно з модулем A. У разі коли користувач засобів захисту може самостійно оцінити ступінь захисту від мінімальної небезпеки або шкідливої дії та своєчасно виявити таку дію, перевірка на відповідність стандартам з офіційно опублікованого переліку національних стандартів, які відповідають європейським гармонізованим стандартам та добровільне застосування яких може сприйматися як доказ відповідності засобів захисту вимогам цього Технічного регламенту, не проводиться.

Оцінка відповідності засобів захисту, що належать до другої та третьої категорії, проводиться за вибором виробника відповідно до модуля В у комбінації з модулем C або D.

Під час проведення оцінки відповідності виробник або його уповноважена особа чи постачальник:

складає декларацію про відповідність згідно з додатком, яку пред`являє на вимогу призначених органів державної влади;

маркує кожну одиницю засобу захисту національним знаком відповідності 1599а-2001-п згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 29 листопада 2001 р. N 1599 1599-2001-п «Про затвердження опису та правил застосування національного знака відповідності» (Офіційний вісник України, 2001 р., N 49, ст. 2188).

Національний знак відповідності, який повинен легко читатися і не стиратися протягом передбачуваного строку служби, наноситься на видному місці кожного засобу захисту, що постачається на ринок, та його упаковці.

Як вже було зазначено вище, модулі оцінки відповідності, які використовуються для розроблення процедур оцінки відповідності, та правила використання модулів оцінки відповідності затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 13.01.2006 № 95 (далі - Модулі оцінки).

Учасниками справи не заперечується, що засоби захисту у вигляді халатів ізоляційних медичних багаторазових належать до категорії, оцінка відповідності яких проводиться відповідно до модуля В.

Так, згідно розділу «Модуль В (експертиза типу)» Модулів оцінки експертиза типу є тією частиною процедури оцінки відповідності, в якій призначений орган досліджує технічний проект продукції та перевіряє і засвідчує, що технічний проект такої продукції відповідає вимогам технічного регламенту, що застосовуються до неї (п. 21).

Експертиза типу може бути виконана одним з наведених способів:

дослідження зразка завершеної продукції, що є репрезентативним для передбаченого виробництва (експертиза типового зразка);

оцінка адекватності технічного проекту продукції шляхом експертизи технічної документації та підтвердних доказів, зазначених у пункті 23 цих модулів, з дослідженням однієї або кількох критичних частин зразків продукції, що є репрезентативними для передбаченого виробництва (поєднання експертизи типового зразка та його проекту);

оцінка адекватності технічного проекту продукції шляхом експертизи технічної документації та підтвердних доказів, зазначених у пункті 23 цих модулів, без дослідження зразка (експертиза проекту типового зразка) (п. 22).

Виробник подає лише одному призначеному органу за своїм вибором заявку на експертизу типу, яка повинна включати:

1) найменування та адресу виробника, а в разі подання заявки уповноваженим представником - також його найменування та адресу;

2) письмову заяву про те, що така сама заявка не була подана жодному іншому призначеному органу;

3) технічну документацію. Технічна документація повинна давати можливість оцінити відповідність продукції застосовним вимогам технічного регламенту і включати опис проведення і результати належного аналізу та оцінки ризику (ризиків). У технічній документації повинні зазначатися застосовні вимоги та пов`язані з проведенням оцінки відповідності питання проектування, виробництва і функціонування продукції. Технічна документація повинна у відповідних випадках містити принаймні такі елементи:

загальний опис продукції;

ескізний проект, виробничі креслення та схеми компонентів, складальних вузлів, електричних кіл тощо;

описи та пояснення, необхідні для розуміння зазначених креслень і схем та функціонування продукції;

список застосованих повністю чи частково національних стандартів та/або інших відповідних технічних специфікацій, відповідність яким надає презумпцію відповідності продукції суттєвим вимогам, а в разі, коли зазначені стандарти не були застосовані, - описи рішень, прийнятих з метою забезпечення відповідності суттєвим вимогам технічного регламенту. У разі часткового застосування національних стандартів, відповідність яким надає презумпцію відповідності продукції суттєвим вимогам, у технічній документації повинні зазначатися їх частини, які були застосовані;

результати виконаних проектних розрахунків, проведених досліджень тощо;

протоколи випробувань;

4) зразки, що є репрезентативними для передбаченого виробництва. Призначений орган може затребувати додаткові зразки, якщо це необхідно для виконання програми випробувань;

5) підтвердні докази щодо адекватності рішення технічного проекту. Такі підтвердні докази повинні містити посилання на всі використані документи, зокрема якщо відповідні національні стандарти та/або технічні специфікації, відповідність яким надає презумпцію відповідності продукції суттєвим вимогам, не були застосовані повністю. У разі потреби підтвердні докази повинні включати результати випробувань, проведених відповідною лабораторією виробника або іншою випробувальною лабораторією від імені виробника та під його відповідальність (п. 23).

У разі коли типовий зразок відповідає вимогам конкретного технічного регламенту, що застосовуються до відповідної продукції, призначений орган видає виробнику сертифікат експертизи типу. У такому сертифікаті зазначаються найменування і адреса виробника, висновки дослідження, умови чинності сертифіката (у разі наявності) та дані, необхідні для ідентифікації затвердженого типу. До сертифіката експертизи типу можуть додаватися один чи більше додатків.

У сертифікаті експертизи типу та додатках до нього повинна міститися вся відповідна інформація, яка дає змогу оцінювати відповідність виготовленої продукції дослідженому типовому зразку та здійснювати контроль під час експлуатації (п. 26).

Виробник зберігає копію сертифіката експертизи типу, додатків і доповнень до нього разом із технічною документацією для подання на запити органів державного ринкового нагляду протягом десяти років після введення в обіг останнього зразка моделі продукції (п. 29).

Пунктом 184 Модулів оцінки передбачено, що виробник складає письмову декларацію про відповідність для кожної моделі продукції та зберігає її для подання на запити органів державного ринкового нагляду протягом десяти років після введення в обіг останнього зразка такої моделі. У декларації про відповідність зазначається інформація, яка дає змогу ідентифікувати модель продукції, для якої її складено, та номер сертифіката експертизи проекту.

Копія декларації про відповідність подається відповідним органам державного ринкового нагляду на їх запити.

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що право на звільнення від оподаткування податком на додану вартість операцій з постачання на митній території України товарів (у тому числі лікарських засобів, медичних виробів та/або медичного обладнання), необхідних для виконання заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню, локалізацію та ліквідацію спалахів, епідемій та пандемій коронавірусної хвороби (COVID-19), виникає у платника податків щодо товарів, перелік яких визначено Кабінетом Міністрів України.

Відповідність такого товару переліку, визначеному у Постанові №224, здійснюється шляхом, зокрема, подання декларації про відповідність та нанесення на товар або на його упаковку, а також на супровідні документи, якщо такі документи передбачені відповідним технічним регламентом, знаку відповідності технічним регламентам згідно з правилами та умовами його нанесення, визначеними, зокрема, Технічному регламенті.

У свою чергу умовою, що дає право виробнику товару на складання та подання декларації про відповідність, є отримання безпосередньо таким виробником сертифіката експертизи типу у порядку, визначеному Технічним регламентом і Модулями оцінки.

Дотримання усіх указаних вище умов надає платнику податку право на звільнення від оподаткування податком на додану вартість операцій з постачання на митній території України товарів, необхідних для виконання заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню, локалізацію та ліквідацію спалахів, епідемій та пандемій коронавірусної хвороби (COVID-19), оскільки у такому випадку товар вважається таким, що міститься у визначеному Постановою №224 переліку.

Матеріали справи свідчать, що на підтвердження права на звільнення від оподаткування податком на додану вартість операцій з постачання халату медичного захисного (ізоляційного) багаторазового у період до 28.12.2020, ТОВ «Група Венето» було надано, зокрема, сертифікат експертизи типу (модуль В) №UA.T.060.0391-20, терміном дії з 13.08.2020 по 12.08.2021, виданого ТОВ «НПП «Міжнародні стандарти і системи» Товариству з обмеженою відповідальністю «Київгума» (т. 1 а.с. 56), а також декларацію про відповідність №02МВ-20 засобів індивідуального захисту вимогам технічного регламенту, складену ТОВ «Група Венето» 16.11.2020 (т. 1 а.с. 65).

При цьому, наполягаючи на тому, що ці документи належним чином підтверджують відповідність вироблених Позивачем товарів переліку, закріпленому у Постанові №224, ТОВ «Група Венето» посилається на те, що право на виробництво халатів медичних захисних (ізоляційних) багаторазових було отримано останнім від ТОВ «Київгума» на підставі ліцензійного договору від 01.09.2020 №0920/02 про передачу права на використання технічних ТУ У14.1-3:2020 (т. 1 а.с. 45-46), а повноваження із складання декларації про відповідність набуто підприємством на підставі доручення ТОВ «Київгума» від 06.10.2020 №7242 (т. 1 а.с. 57).

Дійсно, указаним дорученням надано ТОВ «Група Венето» право складати декларацію про відповідність продукції, виготовленої згідно ТУ У 14.1-3:2020 вимогам технічних регламентів на підставі дозвільних документів (сертифікат експертизи типу, протоколи випробувань), отриманих ТОВ «Київгума» на одяг захисний від інфекційних агентів для багаторазового використання (згідно УКТ ЗЕД: 6210 10 98 00).

Разом з тим, як було зазначено вище, чинним законодавством, зокрема, приписами Технічного регламенту та Модулями оцінки, не передбачено можливості складання декларації про відповідність іншою ніж виробником, його уповноваженою особою чи постачальником, особою щодо товарів, сертифікат відповідності типу на які видані іншому виробнику. Викладене, свідчить, що декларація про відповідність №02МВ-20 засобів індивідуального захисту вимогам технічного регламенту, складена 16.11.2020 ТОВ «Група Венето», не може вважатися належною декларацією про відповідність у розумінні Постанови №224, Технічного регламенту і Модулів відповідності, оскільки вона містить посилання виключно на сертифікат експертизи типу, виданого ТОВ «Київгума» як виробнику, а не ТОВ «Група Венето». При цьому, у межах спірних правовідносин ТОВ «Група Венето» у розумінні Технічного регламенту не належить до виробника, його уповноваженої особи чи постачальника щодо сертифікату експертизи типу (модуль В) №UA.T.060.0391-20, оскільки виробником за цим сертифікатом є ТОВ «Київгума», а ТОВ «Група Венето», так само будучи виробником, не може вважатися уповноваженою особою чи постачальником товару. До того ж, матеріали справи свідчать, що декларація про відповідність №02МВ-20, складена ТОВ «Група Венето» 16.11.2020, не була зареєстрована органом оцінки відповідності.

На неможливості використання ТОВ «Група Венето» сертифікату експертизи типу (модуль В) №UA.T.060.0391-20, виданого ТОВ «Київгума», наголосило і ДП «Черкасистандартметрологія» у своєму листі від 30.03.2021 №14-26/226 (т. 1 а.с. 112), зазначивши, що такий сертифікат видано на продукцію, що виготовлює саме ТОВ «Київгума».

З урахуванням наведеного судова колегія приходить до висновку про обґрунтованість позиції контролюючого органу щодо того, що ТОВ «Група Венето» у період до 27.12.2020 включно не було виконано умови, які б надавали йому право на звільнення від оподаткування податком на додану вартість операцій з постачання на митній території України халатів медичних захисних (ізоляційних) багаторазових, оскільки платником податку всупереч Постанови №224 не було подано декларацію про відповідність, складеної на підставі виданого саме йому сертифікату експертизи типу, яка б підтверджувала для цілей оподаткування віднесення товарів, зазначених у розділі «Медичні вироби, медичне обладнання та інші товари, що необхідні для здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню, локалізацію та ліквідацію спалахів, епідемій та пандемій гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» Постанови №224, до товарів, необхідних для здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню, локалізацію та ліквідацію спалахів, епідемій та пандемій гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.

А тому висновок суду першої інстанції щодо документальне підтвердження виникнення у Позивача права на бюджетне відшкодування податку на додану вартість на суму 10 329 725,00 грн, є помилковим, що свідчить про відсутність правових підстав для скасування оскаржуваного податкового повідомлення-рішення у відповідній частині.

У свою чергу, щодо аргументів апеляційної скарги про те, що тканина, яка використовувалася для виробництва халатів медичних захисних (ізоляційних) багаторазових - GumaTex, зазначена у сертифікаті експертизи типу (модуль В) №UA.T.060.0391-20, виданого ТОВ «Київгума» (т. 1 а.с. 155), відрізняється від тканини - Fullcover, що зазначена у сертифікаті експертизи типу (модуль В) №UA.T.060.0682-20, виданого ТОВ «Група Венето» (т. 1 а.с. 189), що, на думку контролюючого органу, додатково підтверджує виробництво Позивачем іншого, ніж визначеного ТУ У 14.1-3:2020 товару, судова колегія вважає за необхідне зазначити, що указані типи тканин стосуються сертифікатів, що видані різним виробникам щодо різних товарів та різних технічних умов, а відтак відсутні підстави стверджувати, що ТОВ «Група Венето» у період до 27.12.2020 вироблявся та постачався інший, ніж виготовлений згідно умов ТУ У 14.1-3:2020 товар.

Визначальним для вирішення цієї справи, як вже було неодноразово підкреслено вище, є те, що умовою підтвердження права платника податку на звільнення оподаткування податком на додану вартість товару є підтвердження належними і допустимими доказами його відповідність товару, що наведений у визначеному у Постанові №224 переліку. А тому встановлена у ході розгляду справи та підтверджена наявними у ній доказами відсутність складеної та поданої у відповідності до вимог чинного законодавства декларації про відповідність товару, що виготовлявся ТОВ «Група Венето» товару, який наведений у визначеному у Постанові №224 переліку, є підставою для висновку про відсутність у Позивача права на бюджетне відшкодування податку на додану вартість щодо постачання цього товару за період до 27.12.2020 включно.

Судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Таким чином, зважаючи на встановлену вище відсутність правових підстав для висновку про існування у Позивача права на звільнення від оподаткування податком на додану вартість щодо халатів медичних захисних (ізоляційних) багаторазових у період до 27.12.2020 включно та, відповідно, права на бюджетне відшкодування ПДВ щодо цих товарів, судова колегія приходить до висновку про передчасність твердження Черкаського окружного адміністративного суду про обґрунтованість позовних вимог, а тому вважає за необхідне рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове, яким у задоволенні позову відмовити.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Приписи п. 4 ч. 1 ст. 317 КАС України визначають, що підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції при постановленні рішення порушено норми матеріального права, що стали підставою для неправильного вирішення справи. У зв`язку з цим колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити, а рішення суду - скасувати.

Керуючись ст. ст. 242-244, 250, 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Черкаській області - задовольнити повністю.

Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 18 серпня 2021 року - скасувати.

Прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити повністю.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття.

Касаційна скарга на рішення суду апеляційної інстанції подається безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Суддя-доповідач А.Г. Степанюк

Судді Л.В. Губська

М.І. Кобаль

Повний текст постанови складено та підписано 16 лютого 2022 року.