Справа № 160/9483/19
Суддя: Бухтіярова Марина Миколаївна
Дата ухвалення: 2022-02-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

04 лютого 2022 року Справа 160/9483/19

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Бухтіярової М.М.

розглянувши у спрощеному позовному провадженні (у письмовому провадженні) клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи за правилами загального позовного провадження в адміністративній справі №160/9483/19 за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних позовних вимог на предмет спору на стороні відповідача: ОСОБА_2 , про визнання протиправним та скасування припису, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради, в якій позивач просить:

- визнати протиправним та скасувати припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 14.08.2019, прийнятий Управлінням Державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради, про невиконання власником домоволодіння ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 вимог припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03.07.2019, що є порушенням абз. 4 п. 14 порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМ України від 23.05.2011 № 553.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.04.2020 у задоволенні позовних вимог відмовлено в повному обсязі.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 28.10.2020 рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.04.2020 було залишено без змін.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 13.12.2021 рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.04.2020 та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 28.10.2020 скасовано, а справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

04.01.2022 на виконання постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 13.12.2021 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшли матеріали адміністративної справи №160/9483/19 за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних позовних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_2 , про визнання протиправним та скасування припису.

Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.01.2022 дана адміністративна справа розподілена судді Бухтіяровій М.М.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.01.2022 року адміністративну справу №160/9483/19 прийнято до розгляду, розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні) з 11.02.2022 року за наявними у справі матеріалами.

Цією ж ухвалою встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позов протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії цієї ухвали, разом із доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача.

Також, цією ж ухвалою суду від 10.01.2022 року витребувано від відповідача докази вжиття заходів для реалізації права позивача бути присутнім під час здійснення повторної перевірки 14.08.2019, зокрема, щодо повідомлення його про проведення повторної перевірки.

Копію ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.01.2022 направлено учасникам справи.

18.01.2022 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду через електронну пошту «» надійшло клопотання від представника третьої особи адвоката Шаровського Сергія Анатолійовича про розгляд справи за правилами загального позовного провадження з повідомленням учасників справи та призначенням підготовчого судового засідання , не скріплене електронним цифровим підписом.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20.01.2022 клопотання представника третьої особи адвоката Шаровського Сергія Анатолійовича було повернуто заявнику.

26.01.2022 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду через систему «Електронний суд» надійшло клопотання від представника третьої особи адвоката Шаровського Сергія Анатолійовича про розгляд справи за правилами загального позовного провадження з повідомленням учасників справи та призначенням підготовчого судового засідання.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.01.2021 у задоволенні клопотання представника третьої особи про розгляд справи за правилами загального позовного провадження відмовлено.

27.01.2022 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду від Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради надійшли клопотання про розгляд справи в загальному порядку та клопотання про виклик і допит в якості свідків ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 31.01.2022 клопотання відповідача про розгляд справи в загальному порядку залишено без задоволення.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду 01.02.2022 у задоволенні клопотання Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про виклик і допит ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у якості свідків відмовлено.

02.02.2022 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду від позивача ОСОБА_1 надійшло клопотання про розгляд справи №160/9483/19 за правилами позовного провадження із викликом сторін, в обґрунтування якого зазначено наступне. Відповідно до приписів КАС України загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Відповідно до ч. 3 ст. 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження. Позивач просить врахувати, що по справі № 160/9483/19 Дніпропетровським окружним адміністративним судом вже ухвалювалось рішення, яке в подальшому скасовано Касаційним адміністративним судом у складі Верховного Суду та направлено на новий розгляд. Під час розгляду цієї справи, судом першої та апеляційної інстанції неповністю з`ясовані всі обставини, які мають значення для вирішення спору, неправильно застосовані норми матеріального та процесуального права, що призвело до скасування судових рішень та направлення справи на новий розгляд до суду першої інстанції. Викладене, на переконання позивача, свідчить про те, що справа № 160/9483/19 відноситься до складних справ. Також позивач зауважив, що під час розгляду справи суд першої інстанції залишив поза увагою всі докази та доводи позивача, натомість в основу скасованого рішення суду покладені лише доводи відповідача. Крім того, для встановлення всіх обставин по справі, повного та всебічного встановлення обставин справи, а також для виконання письмових вказівок Верховного Суду, необхідно викликати свідків для надання пояснень (більш детальніше викладено в постанові Верховного Суду). З огляду на викладене, просить розглядати справу №160/9483/19 за правилами загального позовного провадження із викликом сторін.

Розглянувши клопотання позивача, суд дійшов висновку про відсутність підстав для його задоволення, виходячи з наступного.

Згідно із статтею 1 Кодексу адміністративного судочинства України цей кодекс визначає юрисдикцію та повноваження адміністративних судів, встановлює порядок здійснення судочинства в адміністративних судах (далі - КАС України).

Частинами 1-3 статті 12 КАС України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

При цьому, частиною 4 статті 12 КАС України чітко визначено, що виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України «Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років»;

6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.

Умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Згідно із ч.2 ст.257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Згідно з частиною 4 цієї статті за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, цим Кодексом визначено виключні категорії спорів, які не можуть бути розглянуті адміністративним судом в порядку спрощеного позовного провадження.

При цьому, законодавець чітко визначив, що за правилами спрощеного позовного провадження може розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, перелічених у ч.4 ст.12 КАС України та ч.4 ст.257 КАС України.

Зважаючи на те, що у справі, що розглядається, позивачем є фізична особа і предметом спору є встановлення правомірності припису Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради від 14.08.2019 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, дана справа не є такою, що відповідно до категорій, перелічених у ч.4 ст.12 КАС України та ч.4 ст.257 КАС України, має розглядатися за правилами загального позовного провадження.

При цьому, частиною 5 ст. 262 КАС України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Тобто, за загальним правилом, відкриті у спрощеному позовному провадженні справи розглядаються судом без виклику сторін за наявними у справі матеріалами. Однак, суд за власною ініціативою або за клопотанням сторони може призначити судове засідання за наявності достатніх для цього обґрунтованих підстав.

Проте, позивачем не обґрунтовано необхідності розгляду справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, не обґрунтовано недоцільність розгляду справи у спрощеному позовному провадженні.

Позивач у клопотанні хоч і посилається про необхідність виклику свідків на виконання письмових вказівок Верховного Суду, проте не зазначає їх імена, місце проживання (перебування), роботи чи служби та обставин, щодо яких вони можуть дати показання.

Встановлення Верховним Судом неповне з`ясування обставини, які мають значення для вирішення спору, неправильність застосованих норми матеріального та процесуального права, що призвело до скасування судових рішень та направлення справи на новий розгляд, не може беззаперечно свідчити про складність справи.

Суд зазначає, що законодавець не пов`язує законність та обґрунтованість судового рішення з викликом сторін у судове засідання.

Розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі (частина перша статті 262 КАС України) з усіма правами, наданими сторонам Кодексом адміністративного судочинства України та наведених додатково судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Позивач (його представник) не позбавлені права викладати свої аргументи, пояснення, міркування у відповіді на відзив на позовну заяву, додаткових поясненнях та подавати докази.

Також, положення Кодексу адміністративного судочинства України гарантують права учасників справи безпосередньо знайомитись з матеріалами справи, зокрема і з аргументами іншої сторони та інших учасників та реагувати на ці аргументи відповідно до процесуального законодавства.

Відповідно до ч.8 ст.262 Кодексу адміністративного судочинства України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Відтак, доводи позивача про те, що для повного, всебічного розгляду справи розгляд справи має здійснюватись за правилами загального позовного провадження, є безпідставними.

Суд також враховує чинність станом на теперішній час в країні карантину, запровадженого приписами постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020р. №211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» зі змінами, внесеними постановою Кабінету Міністрів України від 17.02.2021р. №104 «Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України», та тенденцію щодо погіршення ситуації з коронавірусом на території України, в тому числі на території Дніпропетровської області, та стрімке зростання захворюваності на COVID-19 серед працівників суду, у зв`язку із чим задля недопущення подальшого зростання захворюваності серед працівників та відвідувачів суду та з метою забезпечення належної безпеки учасників судового процесу, суд вважає за належне розгляд даної справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін.

Зважаючи на викладене, а також враховуючи те, що категорія та складність справи, кількість сторін, обсяг та характер доказів у справі, характер спірних правовідносин не вимагає проведення судового засідання, суд дійшов висновку про відсутність підстав для розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

За таких обставин, клопотання позивача задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 12, 257, 262, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи за правилами загального позовного провадження в адміністративній справі №160/9483/19 за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних позовних вимог на предмет спору на стороні відповідача: ОСОБА_2 , про визнання протиправним та скасування припису - відмовити.

Ухвала не може бути оскаржена окремо, але заперечення проти неї можуть бути включені до скарги на судове рішення, ухвалене за результатами розгляду даної справи.

Суддя М.М. Бухтіярова