Справа № 160/3910/21
Суддя: Щербак А.А.
Дата ухвалення: 2022-02-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

16 лютого 2022 року м. Дніпросправа № 160/3910/21

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Щербака А.А. (доповідач),

суддів: Баранник Н.П., Малиш Н.І.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Київської митниці на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24 травня 2021 року (суддя Кальник В.В.) у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Інженерні Світлотехнічні Технології» до Київської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів,-

ВСТАНОВИВ:

ТОВ «Інженерні Світлотехнічні Технології» звернулося з позовом до Київської митниці Держмитслужби, в якому просило:

- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товару №UA100120/2020/000055/2 від 24.09.2020 року з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів №UA100120/2020/00211;

- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA100120/2020/000057/2 від 28.09.2020 року з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів №UA100120/2020/00216.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24 травня 2021 року позов задоволено.

Київською митницею (правонаступником Київської митниці Держмитслужби) була подана апеляційна скарга, просить рішення суду першої інстанції скасувати, в задоволенні позову відмовити.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що судом першої інстанції порушено норми матеріального та процесуального права, судом не було враховано те, що подані декларантом для підтвердження заявленої митної вартості товару документи містили розбіжності, декларантом також було надано повідомлення про відмову у подачі додаткових документів, відповідно ч. 3 ст. 53 МК України.

Адміністративна справа розглянута апеляційним судом відповідно до пункту 3 частини 1 ст.311 КАС України в порядку письмового провадження, на підставі наявних у ній доказів.

Колегія суддів доходить висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Як було встановлено судом першої інстанції, 09 липня 2018 року між позивачем та іноземною компанією AVKUN TRADING, LLC було укладено зовнішньоекономічний Договір поставки №09.07.18. За умовами даного Договору поставки, з урахуванням наявних у матеріалах справи додаткових угод №1 від 16.07.2018, №2 від 29.05.2019, №3 від 25.05.2020, №4 від 25.09.2020, Покупець замовив, а Постачальник, будучи торговим представником виробників електричної та освітлювальної фурнітури, за їх дорученням та від свого імені, поставив товар на умовах цього Договору. Сторони погодили, що поставка товару буде здійснюватись партіями, які узгоджуються з Покупцем на умовах CIР-Дніпро (Інкотермс 2010). Назва товару, кількість і ціна зазначатимуться у рахунках на кожну партію товару відповідно. Загальна сума Договору складається з суми усіх рахунків за цим Договором. Умови поставки можуть бути змінені за згодою Сторін та вказуються у рахунках-фактурах на відповідну партію товару. Товар, який придбаватиме Покупець згідно з даним Договором передаватиметься на реалізацію на території України з кінцевим строком оплати до кінця дії дійсного Договору. Ціна товару за цим Договором поставки формується згідно з умовами поставки, які зазначено в рахунках на відповідну партію товару, і в ціну товару включається також вартість тари та упаковки. Товар повинен мати належне маркування. Оплата товару Покупцем за Договором здійснюватиметься шляхом перерахування грошових коштів на поточний рахунок за наступними, додатково погодженими ними, реквізитами у валюті платежу, передбаченій п.3.3 Договору, а саме: Отримувач: PANASONIC LIFE SOLUTIONS ELEKTRIK SANAYI VE TICARET A.S. (Адреса: Abdurrahmangazi Mah. Ebubekir Cad. No:44, 34887 Sancaktepe-Istanbul, Turkey. Банк бенефіціара: GARANTI Branch: PENDIK TЭCARЭ (Branch code: 1669) Адреса: Orta Mahallesi Latife Hanэm Sokak No:6/A Pendik Эstanbul, Turkey. SWIFT: TGBATRISXXX IBAN: TR7808 Подробиці: Account No: 9007808).

24.09.2020 до митного оформлення за митною декларацією №UA100120/2020/633968 позивачем заявлений товар: 1) апаратура електрична для приєднання до електричних кіл, для напруги не більш 1000 В, не для коаксіальних кабелів та друкованих схем, в асортименті: блок розетка+розетка - 2220 шт., вилка -вимикач+розетка - 320 шт., блок 54580 шт., колодка - 16910 шт., розетка - 71300 шт., розетка комп`ютерна - 2760 шт., трійник - 1400 шт., штепсельна розетка - 4000 шт., торговельна марка Viko, країна виробництва Tуреччина (код за УКТЗЕД ), 2) апаратура електрична для приєднання до електричних кіл, для напруги не більш 1000 В, для коаксіальних кабелів в асортименті: розетка ТВ - 720 шт., торговельна марка VIKO. Країна виробництва TR. Tуреччина (код за УКТЗЕД ), 3) апаратура електрична для комутації електричних кіл (механічна), для напруги 220 В, в асортименті: вимикач - 35680 шт., димер - 300 шт., кнопка дзвінка -840 шт., перемикач прохідний - 2040 шт., торговельна марка VIKO, країна виробництва TR. Tуреччина (код за УКТЗЕД ), 5) ізольовані електричні провідники із з`єднувальними деталями (вилкою та колодкою на різну кількість гнізд) для напруги 220 В в асортименті: подовжувач - 3218 шт., торговельна марка Luxel, країна виробництва CN. Китай (код за УКТЗЕД ), а також 4) Вироби будівельні з пластмас для стаціонарного встановлення в будівлях: бокс для автоматичних вимикачів - 3505 шт., коробка для зовнішнього монтажу -26640 шт. Торговельна марка VIKO. Країна виробництва TR. Tуреччина (код за УКТЗЕД ), за якими коригування митної вартості відповідачем не здійснювалось.

Митна вартість товару позивачем була визначена відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 57 Митного кодексу України - за основним методом, який встановлений ст. 58 Митного кодексу України.

На підтвердження митної вартості товару позивачем надано митному органу документи, передбачені частинами 2 та 3 ст. 53 МКУ, перелік яких зазначений в гр. 44 митної декларації №UA100120/2020/633968 від 24.09.2020: зовнішньоекономічний Договір поставки №09.07.18 від 09 липня 2018 (код документу m 4100), з доповненнями (коди документів m 4103); декларацію митної вартості №1704, номер якої наведено у гр.7 ЕМД; рахунок-проформу (Proforma invoice) - PROFORMA-ІNVOICE №180920-1 від 18.09.2020 (код документу 0325); рахунок-фактуру (інвойс) (Commercial іnvoice) - ІNVOICE №180920-1 від 18.09.2020 (код документу 0380); автотранспортну накладну (Road consignment note) - міжнародну товарно-транспортну накладну CMR №720431 від 21.09.2020 року (код документу 0730); книжку МДП (TIR carnet) - CАRNET TIR XВ.82944245 від 21.09.2020 року (код документу 0952); документ про походження товару (Declaration of origin) - ІNVOICE №180920-1 від 18.09.2020 (код документу 0862); висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією, Висновок експерта №ГО-2158 від 24.09.2020 року (код документу 3016); некласифікований документ, який підтверджує заявлену митну вартість (комерційна пропозиція) OFFER б/н від 16.09.2020(код документу 3022); страховий поліс - INSURANCE POLICY №0219 від 21.09.2020 року (код документу 3530); заяву декларанта від 24.09.2020 у вигляді внесення коду до гр.44 ЕМД про те, що товари не включено в Реєстр радіоелектронних засобів та випромінювальних пристроїв, заборонених до застосування та ввезення на територію України (код документу 5019); інші некласифіковані документи (код документу 9000), в тому числі: лист б/н від 24.09.2020 про надання декларантом всіх документів; судове рішення у справі адміністративної юрисдикції - рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.04.2019 у справі №160/1992/19 (код документу m 9504); судове рішення у справі адміністративної юрисдикції - постанова Третього апеляційного адміністративного суду від 25.06.2019 у справі 160/1992/19 (код документу m 9504); судове рішення у с праві адміністративної юрисдикції - ухвала Верховного Суду від 14.08.2020 у справі 160/1992/19 (код документу m 9504).

Під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів, митницею позивачу було направлено електронне повідомлення, відповідно до якого повідомлено про виявлені розбіжності у наданих документах, додатково витребувані від декларанта документи згідно з переліком, передбаченим частинами 2 та 3 ст. 53 МКУ, а саме: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюється за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення.

Листом № б/н від 24.09.2020 декларант повідомив митницю про відсутність можливості додаткового надання запитуваних документів.

24.09.2020 митницею прийняте рішення про коригування митної вартості №UA100120/2020/000055/2, згідно якого митниця здійснила коригування митної вартості задекларованих товарів. У якості джерела інформації стосовно визначення митної вартості товару відповідач повідомив про наступні обрані ним митні декларації: ЕМД №UA209290/2020/004649 від 26.07.2020 на рівні 6.16 USD/кг.( товар №1); ЕМД №UA500020/2020/223323 від 18.08.2020 на рівні 8.01 USD/кг. (товар №2); ЕМД №UA500080/2020/012425 від 06.07.2020 на рівні 8.02 USD/кг. (товар №3); ЕМД №UA500500/2020/502008 від 15.08.2020 на рівні 3.35 USD/кг. (товар №5).

Відповідно до графи 33 зазначеного рішення, митна вартість скоригована митницею відповідно до заявлених декларантом товарів у валюті контракту, згідно з положеннями ст. 64 МК України за резервним методом.

Різниця митних платежів (ввізне мито, ПДВ) від митної вартості, визначеної підприємством та скоригованої митницею, склала 393 028,38 грн.

Товар був випущений у вільний обіг за ЕМД № UA100120/2020/633993 під гарантійні зобов`язання.

28.09.2020 до митного оформлення за митною декларацією №UA100120/2020/634107 позивачем заявлений товар: 1) апаратура електрична для приєднання до електричних кіл, для напруги не більш 1000 В, не для коаксіальних кабелів та друкованих схем, в асортименті: вилка - 121517 шт., розетка комп`ютерна - 2880 4800 шт., колодка - 5912 шт., розетка шт., трійник - 840 шт., торговельна марка Lezard, Lexman, Up., країна виробництва TR. Tуреччина (код за УКТЗЕД ), 2) апаратура електрична для комутації електричних кіл (механічна), для напруги 220 В, в асортименті: вимикач - 68144 шт., димер - 120 шт., торговельна марка Lezard, Up., країна виробництва TR. Tуреччина (код за УКТЗЕД ), 3) ізольовані електричні провідники із з`єднувальними деталями (вилкою та колодкою на різну кількість гнізд) для напруги 220 В в асортименті: подовжувач - 1618 шт., торговельна марка Lezard, країна виробництва TR. Tуреччина (код за УКТЗЕД ), 5) апаратура електрична для приєднання до електричних кіл, для напруги не більш 1000 В, для коаксіальних кабелів в асортименті: розетка ТВ - 4190 шт., торговельна марка Lezard, Lexman, країна виробництва TR. Туреччина (код за УКТЗЕД ), а також 4) вироби будівельні з пластмас для стаціонарного встановлення в будівлях: рамка для розеток, вимикачів - 26023 шт., торговельна марка Lezard, Lexman, країна виробництва TR. Tуреччина (код за УКТЗЕД ), за якими коригування митної вартості відповідачем не здійснювалось.

Митна вартість товару позивачем була визначена відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 57 Митного кодексу України - за основним методом, який встановлений ст. 58 Митного кодексу України.

На підтвердження митної вартості товару позивачем надано митному органу документи, передбачені частинами 2 та 3 ст. 53 МКУ, перелік яких зазначений в гр. 44 митної декларації №UA100120/2020/634107 від 28.09.2020 року: зовнішньоекономічний Договір поставки №09.07.18 від 09 липня 2018 (код документу m 4100), з доповненнями (коди документів m 4103); декларацію митної вартості №1721, номер якої наведено у гр.7 ЕМД; рахунок-проформу (Proforma invoice) PROFORMA-ІNVOICE №230920-2 від 23.09.2020 (код документу 0325); рахунок-фактуру (інвойс) (Commercial іnvoice) ІNVOICE №230920-2 від 23.09.2020 (код документу 0380); автотранспортну накладну (Road consignment note) міжнародну товарно-транспортну накладну CMR №00569 від 25.09.2020 року (код документу 0730); документ про походження товару (Declaration of origin) ІNVOICE №230920-2 від 23.09.2020 (код документу 0862); висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією, Висновок експерта №ГО-2172 від 25.09.2020 року (код документу 3016); копію некласифікованого документу, який підтверджує заявлену митну вартість (копія комерційної пропозиції) OFFER б/н від 21.09.2020(код документу 3022); страховий поліс INSURANCE POLICY №0227 від 25.09.2020 року (код документу 3530); заяву декларанта від 28.09.2020 у вигляді внесення коду до гр.44 ЕМД про те, що товари не включено в Реєстр радіоелектронних засобів та випромінювальних пристроїв, заборонених до застосування та ввезення на територію України (код документу 5019); інші некласифіковані документи (код документу 9000), в тому числі: лист б/н від 28.09.2020 про надання декларантом всіх документів; судове рішення у справі адміністративної юрисдикції - рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.04.2019у справі №160/1992/19 (код документу m 9504); судове рішення у справі адміністративної юрисдикції - постанова Третього апеляційного адміністративного суду від 25.06.2019 у справі 160/1992/19 (код документу m 9504); судове рішення у с праві адміністративної юрисдикції - ухвала Верховного Суду від 14.08.2020 у справі 160/1992/19 (код документу m 9504).

Під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів, митницею підприємству було направлено електронне повідомлення, відповідно до якого повідомлено про виявлені розбіжності у наданих документах, додатково витребувані від декларанта документи згідно з переліком, передбаченим частинами 2 та 3 ст. 53 МКУ, а саме: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюється за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення.

Листом № б/н від 28.09.2020 декларант повідомив митницю про відсутність можливості додаткового надання запитуваних документів.

28.09.2020 митницею прийняте рішення про коригування митної вартості №UA100120/2020/000057/2, згідно якого митниця здійснила коригування митної вартості задекларованих товарів. У якості джерела інформації стосовно визначення митної вартості товару відповідач повідомив про наступні обрані ним митні декларації: ЕМД №UA807200/2020/013225 від 31.08.2020 на рівні 6.16 USD/кг. (товар №1); ЕМД №UA110160/2020/007439 від 14.07.2020 на рівні 8.02 USD/кг. (товар №2); ЕМД №UA500500/2020/502008 від 15.08.2020 на рівні 3.35 USD/кг. (товар №3); ЕМД №UA500020/2020/218983 від 07.07.2020 на рівні 8.01 USD/кг. (товар №5).

Відповідно до графи 33 зазначеного рішення, митна вартість скоригована митницею відповідно до заявлених декларантом товарів у валюті контракту, згідно з положеннями ст. 64 МК України за резервним методом.

Різниця митних платежів (ввізне мито, ПДВ) від митної вартості, визначеної підприємством та скоригованої митницею, склала 464 049,96 грн.

Товар був випущений у вільний обіг за ЕМД № UA100120/2020/634152 під гарантійні зобов`язання.

Позивач звернувся до суду з даним позовом.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції зазначив, що відповідачем правомірність прийнятих рішень не було доведено.

Колегія суддів з висновками суду першої інстанції погоджується.

Судом першої інстанції вірно було зазначено, що частина 2 статті 53 Митного кодексу України містить вичерпний перелік документів, які подаються декларантом для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення. До них відносяться: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

За правилами частини 3 статті 53 Митного кодексу України, у разі якщо зазначені документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Статтею 54 Митного кодексу України передбачено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом.

Відповідно до частини 3 статті 54 Митного кодексу України, за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Згідно з частиною 6 статті 54 Митного кодексу України, орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Відповідно до частини 1 статті 55 Митного кодексу України, рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому невірно визначено митну вартість товарів.

Статтями 57, 58 МК України встановлено, що митна вартість товарів, які ввозяться на митну територію України, відповідно до митного режиму імпорту, за загальним правилом обчислюється за першим методом визначення митної вартості товарів, тобто за ціною договору.

Якщо митна вартість не може бути визначена за першим методом, проводиться процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості. У ході таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів, які імпортуються в Україну, за основу може братися ціна, за якою оцінювані ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному з продавцем покупцю.

При цьому, кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Відповідно до частини восьмої статті 57 МК України, у разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Судом першої інстанції вірно було зазначено про обов`язок митного органу зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Як було встановлено судом першої інстанції, під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів, заявлених декларантом за електронними митними деклараціями №UA100120/2020/633968 від 24.09.2020 та №UA100120/2020/634107 від 28.09.2020, відповідач встановив, що в наданих позивачем документах є розбіжності: декларантом не подано достовірних відомостей щодо включення до ціни товару всіх складових митної вартості, необхідних при її обчисленні. відповідач посилається на те, що декларантом не подано достовірних відомостей щодо включення до ціни товару на умовах поставки СІР витрат, пов`язаних з транспортуванням та страхуванням товарів до названого місця призначення.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що висловлені відповідачем зауваження не можна віднести до таких, які можуть слугувати підставою для відмови у визначенні митної вартості товарів за ціною договору (контракту), адже вказані обставини не впливають на формування митної вартості товару.

Згідно з інвойсами №180920-1 від 18.09.2020 та №230920-2 від 23.09.2020, які знаходяться у матеріалах справи, за зовнішньоекономічним договором №09.07.18 на адресу позивача надійшли товари, на умовах поставки СІР-Дніпро.

Зазначені умови поставки заявлені декларантом у відовідних ЕМД №UA100120/2020/633968 від 24.09.2020р. та ЕМД №UA100120/2020/634107 від 28.09.2020р.

Згідно базису поставки СІP «фрахт/перевезення та страхування оплачено до ...(назва місця призначення)», в редакції Інкотермс 2010, постачальник здійснює поставку товару шляхом його передання перевізнику, призначеному ним самим.

Базис поставки СІP не покладає на покупця жодного зобов`язання перед продавцем щодо укладення договору (контракту) перевезення, тоді як продавець за даним базисом поставки зобов`язаний оплатити витрати перевезення товару до названого місця призначення і за власний рахунок застрахувати вантаж з покриттям, визначеним відповідно до застереження (А) Інституту лондонських страховиків щодо страхування вантажів (LMA/IUA) або будь-яких подібних застережень відповідно до типу транспорту, що використовується., продавець зобов`язаний оплатити витрати і фрахт, необхідні для доставки товару в зазначений пункт призначення, виконати експортне митне оформлення для вивезення товару з оплатою експортних мит і інших зборів у країні відправлення, однак продавець не зобов`язаний виконувати митні формальності для ввезення товару, сплачувати імпортні мита або виконувати інші імпортні митні процедури при ввезенні.

Базис поставки СІP передбачає, що продавець зобов`язаний за власний рахунок здійснити пакування товару, за винятком випадків, коли в певній галузі торгівлі зазвичай здійснюється перевезення такого виду товару без упаковки. Продавець повинен здійснити пакування й маркування товару у спосіб, прийнятний для його перевезення, якщо сторони не домовляться про специфічні вимоги до пакування чи маркування.

Судом першої інстанції вірно враховано, що наведене свідчить про те, що, погоджуючи саме обрані умови поставки СІР, Сторони виходили з того, що продажна ціна вже включає в себе вартість товару, транспортні витрати, страхові витрати, а також витрати, пов`язані з митними формальностями для експорту товару, витрати на пакування та маркування тощо.

Додаткові витрати на транспортування, страхування, пакування та маркування товару позивач не несе.

Пунктом 11 статті 58 Митного кодексу України передбачено, що при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, не допускається включення ніяких інших витрат, крім тих, що передбачені у цій статті.

До митної вартості не включаються наступні витрати або кошти за умови виділення їх з ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, що документально підтверджені та які піддаються обчисленню: 1) плата за будівництво, спорудження, складення, технічне обслуговування або технічну допомогу, здійснені після ввезення імпортних товарів, таких як промислова установка, машини або обладнання; 2) витрати на транспортування після ввезення; 3) податки, які справляються в Україні. Отже, витрати на транспортування на території України, після ввезення, безпосередньо ціни товару не стосується.

Матеріали справи не містять доказів спростування умов постави СІР, та інших доказів, які б свідчили, що позивач поніс додаткові витрати з транспортування та страхування товару до місця призначення.

Згідно з п. 6 ч. 10 ст. 58 Митного кодексу України, при визначенні митної вартості до ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються подальші витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті, зокрема витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України.

Щодо доводів апеляційної скарги про неподання декларантом додаткових документів у складі згідно з переліком, передбаченим частиною 3 статті 53 Митного кодексу України, то судом першої інстанції вірно було зазначено, що в даному випадку їх відсутність не впливає на правильність визначення митної вартості товарів за першим методом, що підтверджується наданими до митного оформлення основними документами.

Факт неподання декларантом додаткових документів без належного обґрунтування відповідачем, що вони можуть усунути сумніви спірних відомостей, не може слугувати підставою для відмови в митному оформленні товару.

Вимоги частин третьої-четвертої статті 53 та частини другої статті 58 МК України зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що спірні рішення про коригування митної вартості товарів не містять доказів доведення відомостей про наявність розбіжностей та недоліків у поданих декларантом документах, а також про конкретні факти чи обставини, встановлені під час митного оформлення, оцінивши, які в сукупності Митниця прийняла спірні рішення про неможливість застосування першого методу для визначення митної вартості імпортованого позивачем товару.

Щодо неподання декларантом митної декларації країни відправлення, судом першої інстанції вірно було зазначено, що відповідно до частинний 2 статті 53 Митного кодексу України, митна декларація країни відправлення не відноситься до документів, що підтверджують числові значення митної вартості, а лише може надаватись (за її наявністі) на вимогу митного органу у разі, якщо документи, передбачені частиною 2 статті 53 МКУ мають розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, ознаки підробки або всієї інформації.

Подані позивачем документи під час митного оформлення товару, вірно судом першої інстанції розцінені як такі, що підтверджують правильність визначення митної вартості.

У сукупності з іншими документами подані декларантом висновки Дніпропетровської ТПП №ГО-2158 від 24.09.2020 року та №ГО-2172 від 25.09.2020 року в межах даної справи також підтверджують задекларовану митну вартість.

Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують.

Керуючись ст. ст. 315, 316, 321, 322 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Київської митниці залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24 травня 2021 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Інженерні Світлотехнічні Технології» до Київської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Постанова у повному обсязі складена 16 лютого 2022 року.

Головуючий - суддя А.А. Щербак

суддя Н.П. Баранник

суддя Н.І. Малиш