Справа № 120/1598/21-а
Суддя: Сапальова Т.В.
Дата ухвалення: 2022-02-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 120/1598/21-а

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Віятик Н.В.

Суддя-доповідач - Сапальова Т.В.

02 лютого 2022 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Сапальової Т.В.

суддів: Ватаманюка Р.В. Капустинського М.М. ,

за участю:

секретаря судового засідання: Чорнокнижник О.В.,

позивача: ОСОБА_1 ,

представниці позивача: Борисюк І.Е.,

представниці відповідача: Сергієнко І.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Державної служби України з питань праці на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 12 липня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з питань праці, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - Управління Держпраці у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді,

В С Т А Н О В И В :

в березні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до Вінницького окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Державної служби України з питань праці, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Управління Держпраці у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців територіальних органів Державної служби України з питань праці, які займають посади державної служби категорій «Б», затверджений наказом Держпраці від 09.12.2020 № 664-к «Про затвердження висновків щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців у 2020 році» в частині оцінювання результатів діяльності державного службовця ОСОБА_1 ; визнання протиправним та скасування наказу Державної служби України з питань праці від 09.12.2020 № 664-к «Про затвердження висновків щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців у 2020 році» в частині оцінювання результатів діяльності державного службовця ОСОБА_1 ; визнання протиправним та скасування наказу № 123-кт від 11.12.2020 «Про звільнення ОСОБА_2 »; поновлення ОСОБА_1 на посаді начальника Управління Держпраці у Вінницькій області.

Рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 12 липня 2021 року позов задоволено.

Не погодившись з прийнятим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та відмовити в задоволенні позовних вимог. В обґрунтування апеляційної скарги відповідач зазначає про те, що оцінювання службової діяльності позивача належить до дискреційних повноважень Голови Держпраці, тому доводи щодо необ`єктивності поставлених позивачу оцінок є втручанням у дискреційні повноваження відповідача. Крім того, Держпраці враховано звіт позивача про виконану роботу, однак на підставі показників отриманих Держпраці протягом звітного для позивача періоду прийнято рішення про незадовільні показники роботи начальника Управління ОСОБА_1 . Апелянт також стверджує, що Постанова №211 не містить норм, які б указували на обмеження чи неможливість виконання органами державної влади наданих ним повноважень, тому висновки суду першої інстанції щодо ускладнення виконання поставлених перед позивачем завдань у зв`язку із запровадженням карантинних обмежень є необґрунтованими. Крім того, інформація, викладена у звіті про результати виконання завдань не підтверджена допустимими та належними доказами та не була перевірена судом під час розгляду справи.

Позивач у відзиві на апеляційну скаргу заперечив проти її доводів і зазначив, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, у зв`язку з чим просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін, виходячи з наступного.

Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_1 з 08.09.2015 був призначений на посаду начальника Управління Держпраці у Вінницькій області, згідно з наказом Державної служби України з питань праці від 07.09.2015 №82-кт.

19.12.2019 т.в.о. Голови Державної служби України з питань праці затверджено «Завдання і ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», на 2020 рік» для начальника Управління Держпраці у Вінницькій області ОСОБА_1

12.05.2020 Головою Державної служби України з питань праці внесено зміни та доповнено «Завдання і ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», на 2020 рік» для начальника Управління Держпраці у Вінницькій області ОСОБА_1 .

Наказом Державної служби України з питань праці від 09.12.2020 за №664-к "Про затвердження висновків щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців у 2020 році" затверджено висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорії Б керівників, перших заступників керівників та заступників керівників територіальних органів Державної служби України з питань праці, у якому серед іншого затверджено висновок про негативну оцінку службової діяльності начальника Управління Держпраці у Вінницькій області ОСОБА_1

11.12.2020 Державною службою з питань праці прийнято наказ Державної служби України з питань праці від №123-кт "Про звільнення ОСОБА_2 ", яким відповідно до частини 6 статті 44 Закону України «Про державну службу», наказу Держпраці від 09.12.2020 №664-к «Про затвердження висновків щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців у 2020 році» ОСОБА_1 звільнено з посади начальника Управління Держпраці у Вінницькій області відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 Закону України «Про державну службу», за отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності.

Не погодившись з висновком щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, наказом 664-к від 09.12.2020 в частині затвердження відповідного висновку та наказом від 11.12.2020 №123-кт, позивач звернувся до суду з адміністративним позовом у даній справі.

Відповідно до ч.1 ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, колегія суддів виходить з наступного.

Підстави, порядок проведення щорічного оцінювання службової діяльності державного службовця категорії "Б", а також процедура оскарження його результатів, визначаються Законом України "Про державну службу" від 10.12.2015 889-VIII (далі - Закон 889-VIII), Постановою КМ України "Про затвердження Типового порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців" від 23.08.2017 року №640 (далі - Типовий порядок), Методичними рекомендаціями "Про затвердження Методичних рекомендацій щодо визначення ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій Б і В", затвердженими наказом Національного агентства України з питань державної служби від 27.11.2017 року № 237 (далі - Методичні рекомендації).

Статтею 44 Закону №889-VIII визначено, що результати службової діяльності державних службовців щороку підлягають оцінюванню для визначення якості виконання поставлених завдань, а також з метою прийняття рішення щодо преміювання, планування їхньої кар`єри, виявлення потреби у професійному навчанні.

Оцінювання результатів службової діяльності проводиться на підставі показників результативності, ефективності та якості, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції, виконання індивідуальної програми професійного розвитку, а також показників, визначених у контракті про проходження державної служби (у разі укладення) (ч. 2 ст. 44 Закону №889-VIII).

Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", здійснюється безпосереднім керівником державного службовця та керівником самостійного структурного підрозділу. Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорії "А", здійснюється суб`єктом призначення (ч. 3 ст. 44 Закону №889-VIII).

Відповідно до ч. 4 ст. 44 Закону №889-VIII, державного службовця ознайомлюють з результатами оцінювання його службової діяльності під підпис протягом трьох календарних днів після проведення оцінювання. Висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.

За результатами оцінювання службової діяльності державного службовця йому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка з її обґрунтуванням (ч. 5 ст. 44 Закону №889-VIII).

Ч. 6 ст. 44 Закону №889-VIII передбачено, що у разі отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності такий державний службовець звільняється із служби відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 цього Закону та з ним розривається контракт про проходження державної служби (у разі укладення).

Висновок, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання службової діяльності, може бути оскаржений державним службовцем у порядку, визначеному статтею 11 цього Закону (ч. 7 ст. 44 Закону №889-VIII).

При цьому, порядок проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців затверджується Кабінетом Міністрів України (ч. 11 ст. 44 Закону №889-VIII).

Відповідно до п. 1 Типового порядку, затвердженого постановою КМ України від 23.08.2017 року №640 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 10 липня 2019 р. № 591), цей порядок визначає процедуру проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців (далі - оцінювання). Дія цього Порядку поширюється на державних службовців, які займають посади державної служби категорій А, Б і В.

Згідно із п. 4 Типового порядку, учасниками оцінювання є:

- державний службовець;

- особа, яка визначає завдання і ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності (далі - ключові показники) та здійснює підготовку пропозицій щодо оцінювання результатів службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії А;

- безпосередній керівник державного службовця, який займає посаду державної служби категорії Б або В;

- керівник самостійного структурного підрозділу (у разі наявності), в якому працює державний службовець, який займає посаду державної служби категорії Б або В;

- суб`єкт призначення;

- служба управління персоналом.

Відповідно до п. 7 Типового порядку, оцінювання проводиться на підставі ключових показників, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним загальних правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції.

Положеннями п. 9 Типового порядку визначено, що оцінювання проводиться поетапно та включає наступні етапи:

- визначення завдань і ключових показників;

- визначення результатів виконання завдань;

- затвердження висновку (крім випадків, коли жодне із визначених завдань не підлягає оцінюванню).

Згідно з п. 10 Типового порядку, завдання і ключові показники повинні відображати кінцевий результат, на досягнення якого спрямовано службову діяльність державних службовців, вимірюватися в кількісному та/або якісному вираженні.

Визначення завдань і ключових показників для заступників керівників здійснюється після визначення завдань і ключових показників для їх керівників.

Визначені державному службовцю завдання і ключові показники зберігаються в його особовій справі, а їх копії - у державного службовця та його безпосереднього керівника.

Державному службовцю визначається від двох до п`яти завдань. Строк виконання завдання має бути реальним для досягнення необхідного результату та визначатися з урахуванням дати прийняття наказу (розпорядження) про визначення результатів виконання завдань відповідно до пункту 13 цього Типового порядку (п. 11 Типового порядку).

Визначення результатів виконання завдань проводиться у жовтні - грудні за період з 1 січня поточного року або з дати визначення завдань і ключових показників до дати прийняття наказу (розпорядження) про визначення результатів виконання завдань (п. 13 Типового порядку).

Завдання і ключові показники державних службовців, які займають посади державної служби категорій Б і В, визначаються за формою згідно з додатком 7 з урахуванням стратегічних документів державного та/або регіонального рівня, річного плану роботи державного органу, завдань, функцій та обов`язків, визначених у положенні про державний орган, положенні про відповідний структурний підрозділ, посадовій інструкції (п. 33 Типового порядку).

Визначення результатів виконання завдань державним службовцем, на якого покладено виконання обов`язків за посадою державної служби категорії А, Б або В, здійснює керівник вищого рівня по відношенню до посади державної служби, яку він займає (п. 36 Типового порядку).

Для визначення результатів виконання завдань безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) проводить з державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії Б або В, оціночну співбесіду (п. 37 Типового порядку).

Оціночна співбесіда проводиться на основі усних пояснень державного службовця, який займає посаду державної служби категорії Б або В, про виконання завдань і ключових показників та його письмового звіту, що подається у довільній формі (у разі його подання державним службовцем). Під час оціночної співбесіди також визначаються потреби у професійному навчанні та розглядаються пропозиції щодо завдань і ключових показників на наступний період.

Після проведення оціночної співбесіди безпосереднім керівником заповнюється форма щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії Б або В, за відповідний рік згідно з додатком 8 у частині виставлення балів, визначення оцінки та їх обґрунтування, а також визначення потреб у професійному навчанні. Безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) виставляє державному службовцю негативну, позитивну або відмінну оцінку (крім випадків, коли жодне із завдань не підлягає оцінюванню) з її обґрунтуванням на основі розрахунку середнього бала за виконання кожного визначеного завдання (з урахуванням досягнення ключових показників) за критеріями визначення балів згідно з додатком 4 (п. 39 Типового порядку).

Відповідно до п. 40 Типового порядку, безпосередній керівник передає службі управління персоналом оформлену в установленому порядку форму щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії Б або В, за відповідний рік згідно з додатком 8 для зберігання в особовій справі такого державного службовця.

У разі визначення результатів виконання завдань без оціночної співбесіди безпосередній керівник передає службі управління персоналом зазначену форму без відмітки про ознайомлення державного службовця. Державний службовець зобов`язаний ознайомитися з результатами виконання завдань протягом п`яти робочих днів після виходу на роботу.

Висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій Б і В, в якому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка, за формою згідно з додатком 5 затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.

У разі, коли жодне із завдань державного службовця, який займає посаду державної служби категорії Б або В, не підлягає оцінюванню, висновок не затверджується. Відповідні відомості зазначаються в особовій картці такого державного службовця (п. 41 Типового порядку).

При цьому, Додатком 4 до Типового порядку визначено критерії виставлення балів за результатами оцінювання, зокрема:

- 0 балів - завдання не виконано або під час його виконання порушено вимоги законодавства у сфері запобігання корупції;

- 1 бал - завдання виконано частково, результати не можуть бути використані через необхідність суттєвого доопрацювання, до виконання завдання державний службовець підійшов формально, чим нівелював практичну цінність отриманого результату, або завдання виконане з демонстрацією неспроможності одночасного забезпечення на належному рівні і своєчасного виконання посадових обов`язків, або під час виконання такого завдання порушено вимоги правил етичної поведінки, або процес досягнення результату чи сам результат мав негативний відгук з боку користувачів, споживачів, співвиконавців, керівництва тощо;

- 2 бали - завдання виконано, але з порушенням строку виконання та/або із залученням до виконання завдання інших осіб (під час виконання роботи державний службовець потребував надання зразків документів, допомоги у виробленні алгоритму роботи, аналізі нормативно-правових актів, суттєвому коригуванні проектів документів, проявляв низьку самостійність, недостатність знань нормативно-правових актів, вимог до підготовки службових документів, потребував нагадувань і високої міри контролю з боку керівника тощо);

- 3 бали - завдання виконано своєчасно, результат якого повною мірою можна використати в роботі. Робота проводилась ефективно з дотриманням правил етичної поведінки;

- 4 бали - завдання виконано своєчасно (завчасно), результат високої якості, його досягнуто з високим ступенем самостійності (за необхідності командної роботи), ініціативності, робота проводилась ефективно, з дотриманням правил етичної поведінки. Під час виконання завдання державним службовцем вносилися пропозиції щодо інших документів або їх удосконалення.

Відповідно до пункту 33 Типового порядку завдання і ключові показники державних службовців, які займають посади державної служби категорій Б і В, визначаються за формою згідно з додатком 7 до Типового порядку з урахуванням стратегічних документів державного та/або регіонального рівня, річного плану роботи державного органу, завдань, функцій та обов`язків, визначених у положенні про державний орган, положенні про відповідний структурний підрозділ, посадовій інструкції (п. 2 Розділу ІІ Методичних рекомендацій).

При цьому, положеннями пунктів 47-49 Типового порядку визначено, що у разі отримання державним службовцем негативної оцінки відповідний висновок може бути оскаржений таким державним службовцем.

Оскарження висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорій Б або В, здійснюється відповідно до статті 11 Закону України Про державну службу.

У скарзі державним службовцем зазначаються зауваження до балів за виконання того чи іншого завдання та наводяться факти, які спростовують критерії, що відповідають згаданому балу.

Висновок скасовується суб`єктом призначення або судом у частині оцінювання результатів службової діяльності конкретного державного службовця.

Зазначений висновок не підлягає скасуванню, якщо допущені процедурні порушення, які не впливають на результати оцінювання.

З матеріалів справи встановлено, що позивачу визначено наступні завдання та ключові показники:

- завдання №1 запобігання використанню незадекларованої праці та іншим порушенням законодавства про працю та зайнятість: кількість застрахованих осіб зросла у порівнянні із відповідним періодом минулого року не менше 4 %, проведено інформаційні заходи щодо ризиків використання не задекларованої праці у галузях будівництва, сільського господарства та транспорту на рівні не менше 50% кількості суб`єктів господарювання відповідної галузі, що здійснюють діяльність на території області, проведено заходи щодо працевлаштування незадекларованих працівників за результатами контрольних та превентивних заходів на рівні не менше 30 осіб на 1 штатного інспектора праці на місяць, 100% звернень громадян та скарг роботодавців належно розглянуто.

- завдання №2: фактичне проведення перевірок суб`єктів господарювання щодо виконання приписів: перевірено не менше 100 % невиконаних приписів, усунуто не менше 80 % порушень, внесено 100 % результатів перевірок до інспекційного порталу пілотного модулю системи заходів державного нагляду (контролю) для запуску ІАС (інтегрована автоматизована система), подано 100% достовірної звітності інформації до Держпраці своєчасно та у повному обсязі.

- завдання №3: організація ведення обліку об`єктів підвищеної небезпеки: кількість зареєстрованих об`єктів підвищеної небезпеки - 100 %, кількість зареєстрованих декларацій безпеки об`єктів підвищеної небезпеки - 100%, кількість зареєстрованих декларацій безпеки в державному реєстрі обєктів підвищеної небезпеки у відсотках до кількості об`єктів підвищеної небезпеки - не менше 80% , вжито заходи до 100 % суб`єктів господарювання, які не надали декларації безпеки на зареєстровані об`єкти підвищеної небезпеки за звітний період.

- завдання №4: забезпечення якісного розгляду заявок суб`єктів господарювання щодо погодження проектної документації в гірничодобувній промисловості: опрацьовано 100 % заявок у встановлені законодавством строки, 100 % заявок, які отримали , погодження у територіальному органі, отримали позитивне рішення Держпраці, розглянуто 100% проектної технічної документації гірничодобувних підприємств без порушень вимог чинного законодавства.

- завдання №5: здійснення повноважень органу ринкового нагляду: проаналізовано 100% нещасних випадків щодо виявлення небезпечної продукції, яка супроводжувала нещасний випадок виявлено (тип, вид, марка, тощо) продукції що не відповідає встановленим вимогам:

- за наслідками перевірок підрозділами ринкового нагляду не менше 9;

- за матеріалами розслідувань нещасних випадків не менше 3;

- за результатами перевірок галузевих інспекторів не менше 7;

- внесено 100 % інформації про небезпечну продукцію до Національної інформаційної системи ринкового нагляду та системи оперативного взаємного сповіщення про небезпечну продукцію, що становить серйозний ризик організовано та прийнято участь у семінарах щодо питань про державний ринковий нагляд; підготовлено не менше 3 доповідей, опрацьовано 100% звернень (повідомлень) про нехарчову продукцію, яка не відповідає встановленим вимогам.

Водночас, відповідно до результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», за 2020 рік (т.1 а.с.144-150) за наслідками оцінювання результатів службової діяльності, ОСОБА_1 отримав негативну оцінку, середній бал 2.

Зокрема, стосовно першого завдання (запобігання використанню не задекларованої праці та іншим порушенням законодавства про працю та зайнятість) зазначено про низькі показники по відповідному напрямку діяльності Управління та невиконання встановлених показників на достатньому рівні. Відповідна неякісна робота керівника у сфері запобігання використанню незадекларованої праці та іншим порушенням законодавства про працю свідчить про необхідність додаткового контролю зі сторони безпосереднього керівника за належним виконанням роботи позивачем. Низькі результати проведеної роботи Управління у відповідному напрямку свідчать про посереднє виконання Позивачем контрольних та організаційних повноважень. З огляду на викладене, виконання позивачем першого завдання відповідачем оцінено в 2 бали.

Щодо другого завдання (фактичне проведення перевірок суб`єктів господарювання щодо виконання приписів), яке відповідачем оцінено в 3 бали, відповідач вказав про те, що відповідна оцінка свідчить про наявність достатнього результату, що може бути використаний в роботі та достатнього показника ефективності по відповідному напрямку діяльності. Позивачем не ставиться під сумнів висновки відповідача щодо другого завдання та не оскаржується виставлений бал.

Щодо третього завдання (організація ведення обліку об`єктів підвищеної небезпеки), яке відповідачем було оцінено в 1 бал, зазначено, що ОСОБА_1 показав недостатній рівень вжиття заходів до суб`єктів, які не надали декларації безпеки.

В обґрунтуванні також зазначено про застосування дисциплінарного стягнення, однак вказане стягнення не пов`язане з виконанням завдань на 2020 рік, адже перевірка, за результатами якої застосоване дисциплінарне стягнення, проводилась за 2019 рік та перші три місяці 2020 року (наказ Держпраці від 08.05.2020 № 54). За результатами оцінювання службової діяльності державного службовця за 2019 рік позивачу вже виставлена позитивна оцінка, а за 2020 рік станом на 01.10.2020 завдання виконано в повному обсязі

Щодо четвертого завдання (забезпечення якісного розгляду заявок суб`єктів господарювання щодо погодження проектної документації в гірничодобувній промисловості), яке відповідачем було оцінено в 2 бали, в обґрунтуваннях виставленого балу безпосереднім керівником зазначено, що ОСОБА_1 показав низький рівень виконання позивачем своїх посадових обов`язків та покладених повноважень, виконані завдання та діяльність позивача потребують додаткового контролю з боку безпосереднього керівника. Суттєве коригування проектів документів, що були погоджені позивачем.

За завданням 5 виставлена оцінка 2. Кількість надання безоплатної консультаційної підтримки суб`єктам господарювання з питань здійснення державного ринкового нагляду - 0. Виконана робота у відповідному напрямку свідчить про виконання завдання частково, та не є задовільним результатом, який може бути використаний у роботі. Низькі результати проведеної роботи Управління у відповідному напрямку свідчать про посереднє виконання позивачем контрольних та організаційних повноважень.

Разом з тим, матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_1 здійснювались роботи з метою виконання покладених на нього завдань.

Так, згідно з матеріалами справи позивач подав звіт про виконання ключових завдань начальника Управління Держпраці у Вінницькій області на 2020 рік (т.1 а.с.136-143), в якому зазначено наступне:

Перше завдання: Відділом з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно-правових актів виконано: За результатами контрольних та превентивних заходів легалізовано 11785 особи. В період з 16.03.2020 року по 26.05.2020 року діяльність більшості суб`єктів господарювання була призупинена, відповідно до Постанови Кабінету Міністрів від 11.03.2020 № 211 Про запобігання поширенню на території України короновірусу COVID-19, внаслідок чого відбулось звільнення працівників, що в свою чергу призвело до зменшення кількості застрахованих осіб у 2020 році в порівнянні з відповідним періодом минулого року. За інформацією соціальних партнерів в період дії карантинних обмежень відбулось зростання кількості осіб, що звернулись за сприянням до служби зайнятості, за підтримкою до органів соціального захисту населення тощо. Так, наприклад, за одержаною інформацією від Вінницького обласного центру зайнятості в період з 12.03.2020 року по 31.10.2020 року кількість осіб, що звернулись за сприянням у працевлаштуванні до філій Вінницького обласного центру зайнятості та Вінницького міського центру зайнятості та зареєстровані у встановленому порядку як безробітні - 24001 особа, що в порівнянні з аналогічним періодом минулого року становить 135,7% або на 6310 осіб більше. Аналогічно, негативні тенденції щодо зменшення кількості працездатного населення області та процесів зовнішньої та внутрішньої трудової міграції, перехід підприємств до офісу великих платників (4,5 тис. застрахованих осіб), припинення суб`єктами господарської діяльності державної реєстрації - напряму впливають на кількість застрахованих осіб в бік погіршення.

Тому, кількість застрахованих осіб Вінницької області за період з 01.01.2020 року по 01.11.2020 року зменшилась на 4,1 % в порівнянні з аналогічним періодом попереднього року (для порівняння на 01.11.2019 року -318017 осіб, на 01.11.2020 року-305471 особа).

Інспекторами праці Управління Держпраці у Вінницькій області проведено 16456 інформаційно-роз`яснювальних заходів щодо неприпустимості використання незадекларованої праці, що в порівнянні з аналогічним показником попереднього року (2592 заходи) становить 634,8%.

Проведеною інформаційно-роз`яснювальною роботою в березні поточного року охоплено 525 суб`єктів господарювання, які здійснюють господарську діяльність в будівельній галузі. Станом на 01.11.2020 року наявна інформація про 310 суб`єктів господарювання, що здійснюють діяльність в будівельній сфері, та яким проведено, починаючи з 09.06.2020 року, інформаційну та роз`яснювальну роботу про неприпустимість допуску до роботи працівників без оформлення трудових відносин, та щодо найбільш ефективних способів дотримання законодавства про охорону праці. Таким чином, загальна кількість охоплених інформаційною роботою суб`єктів господарювання будівельної галузі становить 835, що в відсотковому співвідношенні до загальної кількості таких суб`єктів області (1309) становить 63,78%.

По суб`єктам господарювання, що здійснюють діяльність в сільськогосподарському секторі економіки та загальна кількість яких в області становить 3320, - протягом звітного періоду інформаційними заходами охоплено 1825 суб`єктів господарювання, що в відсотковому співвідношенні до загальної кількості таких суб`єктів області становить 55%.

Аналогічно, по суб`єктам господарювання, що здійснюють діяльність в транспортній галузі та кількість яких по області становить 532, інформаційно-роз`яснювальною роботою охоплено 352 суб`єктів господарювання, що в відсотковому співвідношенні до загальної кількості таких суб`єктів області становить 66,16%.

Всього станом на 01.11.2020 року проведено 16456 заходів щодо працевлаштування не задекларованих працівників, що становить 137,13 % від запланованого показника. В період з 01.01.2020 року по 18.05.2020 року проведено 61,6 заходів на одного інспектора праці та 32,9 заходи на одного штатного інспектора праці за період з 18.05.2020 року по 01.11.2020 року.

Протягом 10-ти місяців 2020 року до Управління Держпраці у Вінницькій області надійшло від 1284 громадян 558 звернень, з яких 544 заяви та 14 скарг: 118 повторних звернень, 37 колективних, 223 заяви надійшли поштою від громадян особисто, 73 через органи влади, 262 від інших органів установ і організацій. Забезпечено 100% розгляд звернень. Станом на 01.11.2020 року на розгляді в управління перебуває 37 звернень

Друге завдання: Відділом з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно-правових актів проведено: станом на 01.11.2020 року інспекторами праці відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших НПА внесено 163 приписи про усунення виявлених порушень, із них по 28 приписам роботодавці не надали інформацію про виконання припису або надали в обсязі недостатньому для підтвердження факту виконання припису. Питання щодо проведення заходу державного контролю, у зв`язку з невиконанням 22 приписів, знаходиться на контролі, по виконанню 6 приписів ініційовано проведення інспекційних відвідувань. Враховуючи те, що законодавством України граничні строки перевірки виконання вимог приписів не обмежено та те, що питання ініціювання заходів державного контролю по виконанню вимог припису інспектора праці в Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, який затверджено ПКМУ від 21.08.2019 року №823, врегульовано лише 23.07.2020 року, при внесенні змін до зазначеного Порядку, інспектори праці управління в означений період законних підстав для здійснення заходів контролю з питань перевірки невиконаних приписів не мали.

У ході здійснення протягом звітного періоду заходів державного контролю у 163 роботодавців виявлено порушення законодавства про працю та, відповідно внесено 100% приписів на усунення виявлених порушень.

Станом на 01.11.2020 року роботодавцями виконано 101 припис про усунення порушень, 9 приписів перебувають на оскарженні в установленому законодавством порядку; ініційовано інспекційних відвідувань по виконанню приписів - 6; по 25 приписам строк виконання не настав.

Враховуючи зазначене, по внесеним приписам без врахування тих, строк виконання яких не настав, та по тих, щодо яких наразі ініційовано повторний захід державного контролю, відсоток виконаних приписів, внесених відділом з питань додержання законодавства про працю, становить 80,98%

За звітний період інспекторами праці проведено 600 заходів державного контролю за додержанням законодавства про працю, 100% результатів перевірок з яких внесено до інспекційного порталу пілотного модулю системи заходів державного нагляду (контролю) ІАС (інтегрована автоматизована система).

Щодо показника результативності ефективності та якості поданої звітності, інформації, - Управлінням Держпраці у Вінницькій області забезпечено 100% подання достовірної звітності, інформації до Держпраці своєчасно та у повному обсязі.

Відділом нагляду в машинобудуванні та енергетиці проведено: Проаналізовано 100% актів (12) та приписів (21), виданих за результатами перевірок стану промислової безпеки та охорони праці суб`єктами господарювання.

Відділом проведено 21 планова перевірка виробничих об`єктів, виявлено 215 порушення вимог законодавчих і нормативно-правових актів з охорони праці, усунуто 186 порушень, що становить 87 %. Проведено 116 (85 - 2019 році) превентивних заходів, що на 36% більше у порівнянні з аналогічним періодом 2019 року.

Проведено 11 (100%) превентивних заходів на підприємствах, де стались нещасні випадки.

Відділом нагляду на виробництві і на об`єктах підвищеної небезпеки проведено: станом на 01.11.2020 за результатами перевірок проведених посадовими особами відділу видано 71 припис та отримано від суб`єктів господарювання 71 повідомлення про їх виконання.

Проведено 15 позапланових перевірок невиконаних приписів, що становить 100%.

За результатами проведених перевірок виявлено 700 порушень вимог законодавчих та нормативно-правових актів з охорони праці, усунуто 643 порушення, що становить 92% від виявлених.

До інспекційного порталу пілотного модулю системи заходів державного нагляду (контролю) для запуску ІАС (інтегрована автоматизована система) внесено 100% результатів перевірок.

Сектором гірничого нагляду станом на 01.10.2020 року за результатами перевірок проведених посадовими особами сектору видано 12 приписів та отримано від суб`єктів господарювання 17 повідомлень про їх виконання.

Проведено 10 позапланових перевірок невиконаних приписів, що становить 83%.

За результатами проведених перевірок виявлено 121 порушення вимог законодавчих та нормативно-правових актів з охорони праці, усунуто 98 порушень, що становить 81% від виявлених.

До інспекційного порталу пілотного модулю системи заходів державного нагляду (контролю) для запуску ІАС (інтегрована автоматизована система) внесено 100% результатів перевірок.

Відділом нагляду в будівництві, котлонагляді на транспорті та зв`язку проведено:

Станом на 01.11.2020 за результатами перевірок проведених посадовими особами відділу нагляду в будівництві, котлонагляді на транспорті та зв`язку видано 51 припис та отримано від суб`єктів господарювання 51 повідомлення про їх виконання. Проведено З позапланових перевірок невиконаних приписів, що становить 100%.

За результатами проведених перевірок виявлено 673 порушення вимог законодавчих та нормативно-правових актів з охорони праці, з них усунуто 643 порушення, що становить 82% від виявлених.

До інспекційного порталу пілотного модулю системи заходів державного нагляду (контролю) для запуску ІАС (інтегрована автоматизована система) внесено 100% результатів перевірок.

Відділом нагляду АПК та СКС проведено: 23 перевірки виконання суб`єктами господарювання приписів щодо усунення порушень вимог законодавства, що становить 100% від загальної кількості невиконаних приписів.

Інспекторами відділу нагляду в АПК та СКС виявлено - 1039 порушень вимог нормативно - правових актів з питань охорони праці та промислової безпеки, усунено - 869 порушень, що становить 83,6%. За результатами перевірок до інспекційного порталу пілотного модулю системи заходів державного нагляду (контролю) ІАС внесено 73 планових та 72 позапланових заходів державного нагляду (контролю), що становить 100%. Подано 100% достовірної звітності, інформації до Держпраці своєчасно та в повному обсязі.

Проведено 10 позапланових перевірок невиконаних приписів, що становить 83%.

За результатами проведених перевірок виявлено 121 порушення вимог законодавчих та нормативно-правових актів з охорони праці, усунуто 98 порушень, що становить 81% від виявлених.

До інспекційного порталу пілотного модулю системи заходів державного нагляду (контролю) для запуску ІАС (інтегрована автоматизована система) внесено 100% результатів перевірок.

Третє завдання: У поточному році станом на 01.10.2020 до Державного реєстру об`єктів підвищеної небезпеки включено 21 суб`єкта господарювання, які експлуатують 73 об`єкта підвищеної небезпеки та 69 декларацій безпеки, що становить 95% від зареєстрованих об`єктів підвищеної небезпеки.

Без декларацій безпеки до Державного реєстру включено 4 об`єкта, які експлуатують 3 суб`єкта господарювання.

Під час діяльності, пов`язаної з об`єктами підвищеної небезпеки, з питань обліку та декларування безпеки об`єктів підвищеної небезпеки, Управління дотримувалось вимог Порядку ідентифікації та обліку об`єктів підвищеної небезпеки та Порядку декларування безпеки об`єктів підвищеної небезпеки, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2002 № 956 та листа Держпраці від 03.06.2020 № 3711/1/4.3-20 щодо вимог законодавства про об`єкти підвищеної небезпеки.

Всього у 2020 році в Державному реєстрі зареєстровано 132 декларації безпеки. Так, станом на 01.10.2020 до Державного реєстру об`єктів підвищеної небезпеки включено 159 суб`єктів господарювання, які експлуатують 353 об`єкта підвищеної небезпеки та 293 декларації безпеки.

При цьому, припинено юридичну особу 3 суб`єктів господарювання, за якими зареєстровано в Державному реєстрі 8 об`єктів підвищеної небезпеки.

Кількість зареєстрованих декларацій безпеки в Державному реєстрі у відсотках до кількості об`єктів підвищеної небезпеки становить 85%.

Під час здійснення заходів державного нагляду (контролю) посадовими особами Управління особлива увага зверталась на дотримання суб`єктами господарювання вимог законодавства, пов`язаного з об`єктами підвищеної небезпеки в частині ідентифікації та декларування безпеки.

Разом з цим, 57 суб`єктам господарювання, що становить 100%, які не подали декларації безпеки на зареєстровані об`єкти підвищеної небезпеки, в березні поточного року Управлінням направлені відповідні листи, 22 суб`єкта господарювання включені в План заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності на 2021 рік.

Четверте завдання: Протягом 9 місяців 2020 року до Управління Держпраці у Вінницькій області надійшло 2 проекти гірничих відводів, 8 проектів розробки та З проекти дослідно-промислової розробки родовищ корисних копалин, 11 типових проектів на проведення вибухових робіт, які були розглянуті та погодженні, що становить 100% від поданих.

Станом на 19.10.2020 року кількість заявок, які отримали погодження Управління Держпраці у Вінницькій області, становить: - проекти гірничих відводів - 2, що становить 100%; - проекти дослідно-промислової розробки - 3, що становить 100%; - проекти розробки - 8, що становить 100%; - типові проекти на проведення вибухових робіт - 8, що становить73%.

Отримали позитивне рішення Держпраці: - проекти гірничих відводів - 2, що становить 100%; - проекти дослідно-промислової розробки - 1, що становить 33,3%.

Станом на 19.10.2020 року розглянуто проектної технічної документації гірничодобувних підприємств без порушень вимог чинного законодавства:

- проектів гірничих відводів - 0, що становить 0%; - проектів розробки та дослідно-промислової розробки корисних копалин - 8, що становить 73%; - типових проектів на проведення вибухових робіт 8, що становить 73%.

Проектна документація опрацьовувалась управлінням, надавались зауваження, які суб`єктами господарювання усувались і документація повторно подавалась до управління.

П`яте завдання: Щодо здійснення повноважень органу ринкового нагляду проведено: проаналізовано 100% нещасних випадків щодо виявлення небезпечної продукції, яка випадків; виявлено (тип, вид, марка, тощо) продукції що не відповідає встановленим вимогам:

- за наслідками перевірок підрозділами ринкового нагляду (не менше 9) в управлінні - 28;

- за матеріалами розслідувань нещасних випадків (не менше 3) - 5; за результатами перевірок галузевих інспекторів (не менше 7) - 17.

Внесено 100% інформації про небезпечну продукцію до Національної інформаційної системи ринкового нагляду та системи оперативного взаємного сповіщення про небезпечну продукцію, що становить серйозний ризик - в управлінні - 25; організовано та прийнято участь у семінарах щодо питань про державний, ринковий нагляд; підготовлено (не менше 3 доповідей) - 6 та 8 (інформаційних статей); опрацьовано 100% звернень (повідомлень) про нехарчову продукцію, яка не відповідає встановленим вимогам - 1.

Крім того, в завданні № 4 «Забезпечення якісного розгляду заявок суб`єктів господарювання щодо погодження проектної документації в гірничодобувній промисловості» на 2020 рік одним з ключових показників результативності, ефективності та якості визначено, що кількість опрацьованих заявок у встановлені законодавством строки та заявок, які отримали погодження у територіальному органі повинна становити 100%.

В результатах виконання завдань за 2020 рік зазначено, що протягом 9 місяців 2020 року до Управління Держпраці у Вінницькій області надійшло 2 проекти гірничих відводів, 8 проектів розробки та 3 проекти дослідно-промислової розробки родовищ корисних копалин, 11 типових проектів на проведення вибухових робіт, які були розглянуті та погодженні, що становить 100% від поданих.

Отже, позивач виконав більшу частину поставлених завдань у встановлений строк.

При цьому у звіті про виконання ключових завдань начальника Управління Держпраці у Вінницькій області на 2020 рік (т.1 а.с.136-143) ОСОБА_1 , зокрема, обґрунтував причини зменшення кількості застрахованих осіб Вінницької області за період з 01.01.2020 по 01.11.2020 на 4,1 % та річний план здійснення заходів державного нагляду на 2020 рік.

В обґрунтування апеляційної скарги відповідач зазначає про те, що запровадження карантинних обмежень не вплинуло на можливість виконати річний план здійснення заходів державного нагляду на 2020 рік.

Водночас, вказані обставини не відображені та не обґрунтовані позивачем у результатах виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», за 2020 рік (т.1 а.с.144-150)

В апеляційній скарзі відповідач також зазначає про те, що суд першої інстанції безпідставно врахував звіт ОСОБА_1 без перевірки даних, які вказані у відповідному звіті.

Відповідно до ч.ч.1-2 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, обов`язок щодо спростування даних, вказаних в звіті про виконання ключових завдань начальника Управління Держпраці у Вінницькій області на 2020 рік (т.1 а.с.136-143) покладається на відповідача.

Крім того, висновок за результатами оцінювання державного службовця складається роботодавцем, тобто саме роботодавець в процесі оцінки діяльності працівника зобов`язаний з`ясувати обсяг та якість виконання держслужбовцем поставлених завдань.

Натомість в обґрунтування апеляційної скарги відповідач зазначає виключно про те, що виставлення оцінок державному службовцю належить до дискреційних повноважень безпосереднього керівника, і не надає доказів на спростування інформації, зазначеної в звіті ОСОБА_1 .

Отже, доводи апеляційної скарги в цій частині не спростовують висновків суду першої інстанції.

Оцінюючи доводи відповідача щодо дискреційних повноважень Голови Держпраці, колегія суддів виходить з наступного.

Дискреційні повноваження - сукупність прав та обов`язків органів державної влади та місцевого самоврядування, осіб уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що надають можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення, яке приймається, або можливість вибору на власний розсуд одного з кількох варіантів управлінських рішень, передбачених нормативно-правовим актом.

Разом з тим, реалізація дискреційних повноважень здійснюється в межах, визначених нормативно-правовим актом, а отже рішення суб`єкта владних повноважень має відповідати вимогам, передбаченим ч.2 ст.2 КАС України.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

З матеріалів справи встановлено, що наказом Державної служби України з питань праці від 09.12.2020 за №664-к "Про затвердження висновків щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців у 2020 році" затверджено висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорії Б керівників, перших заступників керівників та заступників керівників територіальних органів Державної служби України з питань праці, у якому серед іншого висновок про негативну оцінку службової діяльності заступника начальника Управління Держпраці у Вінницькій області ОСОБА_1 .

Відповідно до частини 6 статті 44 Закону №889-VIІІ у разі отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності такий державний службовець звільняється із служби відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 цього Закону та з ним розривається контракт про проходження державної служби (у разі укладення).

На підставі вказаних вище положень законодавства Державною службою з питань праці прийнято наказ Державної служби України з питань праці від 11.12.2020 за №123-кт "Про звільнення ОСОБА_2 ", яким відповідно до частини 6 статті 44 Закону України Про державну службу, наказу Держпраці від 09.12.2020 №664-к Про затвердження висновків щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців у 2020 році ОСОБА_1 звільнено з посади начальника Управління Держпраці у Вінницькій області відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 Закону України Про державну службу, за отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності.

Частиною 5 статті 44 Закону №889-VIII передбачено, що за результатами оцінювання службової діяльності державного службовця йому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка з її обґрунтуванням.

З огляду на вищенаведене колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що зазначені в результатах виконання завдань негативні оцінки, які покладені в основу висновку, затвердженого наказом відповідача від 09.12.2020 за №664-к, є необґрунтованими, оскільки Державної службою України з питань праці не враховано виконані завдання та не надано їм належної оцінки, не конкретизовано, яку частину роботу позивачем виконано, а що не виконано, яка саме частина виконаної роботи потребує суттєвого доопрацювання.

При цьому в обґрунтування середнього балу «2» зазначено про те, що переважна більшість завдань виконана не в повній мірі або з порушенням строків виконання. Крім того, встановлено неналежну роботу із сферою діяльності органу.

Тобто, результати виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії Б або В, не містять обґрунтування та конкретизації виставлених балів «1», «2», враховуючи, що більша частина завдань позивачем виконана, а певні заходи, зокрема, інформаційно-роз`яснювальні заходи проведені в більшому обсязі, ніж передбачено завданнями.

Отже, обґрунтування оцінки носить загальний характер та не дає можливості з`ясувати чи були такі оцінки відповідачем виставлені відповідно до визначених у додатку 4 до Типового положення критеріїв.

Крім того, суд першої інстанції обґрунтовано звернув увагу на те, що протягом 2020 позивач отримував надбавки та премії, як заохочення за інтенсивність праці та успішну трудову діяльність за результатами роботи, що не підтверджує обставини, на які посилається відповідач.

В апеляційній скарзі відповідач зазначає про те, що преміювання позивача здійснювалося з метою стимулюванням до належного виконання посадових обов`язків, а не у зв`язку із його високими досягненнями у виконанні покладених на нього обов`язків.

Водночас, відповідно до ст.ст. 50, 52 Закону України «Про державну службу» та Типового положення про преміювання державних службовців органів державної влади, інших державних органів, їхніх апаратів (секретаріатів), затвердженого наказом Міністерства соціальної політики України 13.06.2016 № 646 (у редакції наказу Міністерства соціальної політики України від 06.05.2019 № 683) і зареєстрованого в МЮУ 16.07.2019 за № 787/33758 премія державному службовцю встановлюється і виплачується виключно за результатами роботи.

На підставі вищенаведеного, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що Висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорії Б, затверджений наказом Державної служби України з питань праці від 09.12.2020 року № 664-к у частині оцінювання результатів службової діяльності державного службовця ОСОБА_1 та наказ Державної служби України з питань праці від 09.12.2020 № 664-к "Про затвердження висновків щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців у 2020 році" в частині щодо висновків про результати оцінювання службової діяльності державного службовця ОСОБА_1 є необґрунтованими та підлягають скасуванню.

Оцінюючи доводи відповідача щодо розміру витрат на професійну правничу допомогу, колегія суддів виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку із розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів, які, зокрема, подаються до закінчення судових дебатів у справі (ч. 7 ст. 139 КАС України).

Відповідно до ч. 1 ст. 132 КАС України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Згідно із п. 1 ч. 3 ст. 132 КАС України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, зокрема, належать витрати на професійну правничу допомогу.

На підтвердження судових витрат на професійну правничу допомогу представником позивача разом із позовом було надано договір про надання правової (правничої) допомоги № 19/02 від 19.02.2021, укладений із Адвокатським об`єднанням «Вінницький центр правової допомоги». Даним договором було встановлено строк сплати гонорару адвокатському об`єднанню (п. 4.2). При цьому сторонами даної угоди досягнуто домовленість про продовження строку оплати гонорару і внесено відповідні зміни до договору, що підтверджується додатковою угодою № 1 від 07.04.2021 до договору про надання правової (правничої) допомоги № 19/02 від 19.02.2021.

Оцінюючи доводи апеляційної скарги щодо розміру гонорару, узгодженого між позивачем та АО «ВЦПД» в договорі про надання правової (правничої) допомоги № 19/02 від 19.02.2021, колегія суддів враховує наступне.

Пунктом 9 частини 1 статті 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» встановлено, що представництво - вид адвокатської діяльності, що полягає в забезпеченні реалізації прав і обов`язків клієнта в цивільному, господарському, адміністративному та конституційному судочинстві, в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами, прав і обов`язків потерпілого під час розгляду справ про адміністративні правопорушення, а також прав і обов`язків потерпілого, цивільного відповідача у кримінальному провадженні.

Інші види правової допомоги - види адвокатської діяльності з надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правового супроводу діяльності клієнта, складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру, спрямованих на забезпечення реалізації прав, свобод і законних інтересів клієнта, недопущення їх порушень, а також на сприяння їх відновленню в разі порушення (п. 6 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Відповідно до ст. 19 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» видами адвокатської діяльності, зокрема, є:

- надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правовий супровід діяльності юридичних і фізичних осіб, органів державної влади, органів місцевого самоврядування, держави;

- складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру;

- представництво інтересів фізичних і юридичних осіб у судах під час здійснення цивільного, господарського, адміністративного та конституційного судочинства, а також в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами.

Статтею 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» передбачено, що гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.

Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги.

При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація та досвід адвоката, фінансовий стан клієнта й інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним і враховувати витрачений адвокатом час.

Вищевказане було враховано під час укладення договору про надання правової (правничої) допомоги № 19/02 від 19.02.2021.

Надання адвокатських послуг позивачу повністю підтверджується матеріалами справи.

В межах цієї справи розмір гонорару адвоката встановлений сторонами договору про надання правової (правничої) допомоги № 19/02 від 19.02.2021 у фіксованому розмірі, не залежить від обсягу послуг та часу витраченого представником позивача, оскільки такі визначалися сторонами на час підписання цього договору, а отже є визначеним.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для стягнення з відповідача витрат на професійну правничу допомогу в сумі 20 000 грн.

Отже, доводи апеляційної скарги не ґрунтуються на вимогах чинного законодавства, яке регулює спірні правовідносини, та повністю спростовуються встановленими у справі обставинами.

Відповідно до статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі вищевикладеного колегія суддів дійшла висновку про те, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а тому рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 12 липня 2021 року слід залишити без змін.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Згідно з ч. 7 ст. 139 КАС України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. За відсутності відповідної заяви або неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

Ч.9 ст.139 КАС України передбачено, що при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує:

1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи;

2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес;

3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо;

4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

На підтвердження витрат на правову допомогу разом з клопотанням від 02.02.2022 позивач надав договір №05/01 про надання правничої допомоги від 05.01.2022, в п.4.1 якого передбачено, що гонорар адвоката не залежить від обсягу послуг та часу, витраченого адвокатом, і становить 10000 грн.

П.4.3 передбачено, що оплата за договором здійснюється клієнтом до 30.05.2022 на розрахунковий рахунок адвокатського об`єднання або в касу.

Враховуючи вищенаведене судові витрати, пов`язані з участю в судовому засіданні, представництвом інтересів ОСОБА_1 та поданням відзиву на апеляційну скаргу в сумі 10 000 грн є обґрунтованими та пропорційними до предмету позову і відповідають складності справи.

Зважаючи на вищенаведене, колегія суддів дійшла висновку про необхідність стягнення понесених позивачем витрат на професійну правничу допомогу в сумі 10 000 грн за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Державної служби України з питань праці залишити без задоволення, а рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 12 липня 2021 року - без змін.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної служби України з питань праці на користь ОСОБА_1 судові витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 10000 грн (десять тисяч гривень).

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати прийняття відповідно до ч.1 ст.325 КАС України та може бути оскаржена в касаційному порядку виключно з підстав, передбачених ч.4 ст.328 КАС України.

Згідно з ч.1 ст. 329 КАС України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Постанова суду складена в повному обсязі 14 лютого 2022 року.

Головуючий Сапальова Т.В.

Судді Ватаманюк Р.В. Капустинський М.М.