Справа № 380/20991/21
Суддя: Кухар Наталія Андріївна
Дата ухвалення: 2022-02-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 лютого 2022 року

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого - судді Кухар Н.А., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Львівської області про визнання протиправним та скасування рішення,-

В С Т А Н О В И В:

До Львівського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Львівської області (79044, м. Львів. вул. Генерала Чупринки,71) про визнання протиправним та скасування рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Львівської області №10/1/ІІ/3-2021 від 22.10.2021 року щодо притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Львівської області №10/1/ІІ/3-2021 від 22.10.2021 року до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк шість місяців. Позивач вважає, що ним не порушено норми статті 47 КПК України відповідно до якої захисник має обов`язок прибувати для участі у виконані процесуальних дій за участі підозрюваного, обвинуваченого, а у разі неможливості прибути в призначений строк завчасно повідомити про таку неможливість та її причини. Зазначає, що в кожному випадку неприбуття в судове засідання повідомляв про причини неявки. Відтак, Позивачем не вчинено дисциплінарного проступку. Позивач не погоджується з рішенням відповідача №10/1/ІІ/3-2021 від 22.10.2021 року про притягнення до дисциплінарної відповідальності, вважає його протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 29 листопада 2021 року позовну заяву залишено без руху для усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 09 грудня 2021 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 15 лютого 2022 року відмовлено у задоволенні заяви про забезпечення позову.

Ухвалою про відкриття провадження запропоновано відповідачу протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі подати до суду відзив на позовну заяву, а також роз`яснено, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин справа буде вирішена за наявними матеріалами.

Представник відповідача подав відзив, де просив у задоволенні позову відмовити з огляду на наступне. Залізничним райсудом було скеровано ухвалу від 20.07.2021 про притягнення до дисциплінарної відповідальності за неналежну поведінку під час виконання своїх професійних обов`язків адвоката ОСОБА_2 . У провадженні Залізничного районного суду м. Львові знаходився обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0001060 від 23.03.2018 року про обвинувачення ОСОБА_3 , ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України. Захист обвинуваченого ОСОБА_4 відповідно до ухвали суду здійснював позивач як адвокат. Відомості про припинення договору про надання правової допомоги суду або КДКА Львівської області позивачем не надавалися та ним не заперечувався факт надання правової допомоги ОСОБА_4 , а його клієнт наполягав на наданню йому правової допомоги саме позивачем. Не зважаючи на зазначене, позивач в судові засідання не з`являвся. Статтею 47 КПК України вказано на обов`язок захисника прибувати для участі у виконані процесуальних дій за участі підозрюваного, обвинуваченого, а у разі неможливості прибути в призначений строк завчасно повідомити про таку неможливість та її причини. Відтак, мали місце непідтверджені поважними причинами неприбуття позивача, які унеможливлювали розгляд кримінального провадження, що носило систематичний характер. Одночасно підзахисний позивача, відповідно до наданих матеріалів, наполягав на притягненні адвоката до відповідальності та заявив відповідне клопотання, а також вбачалися ознаки втрати контакту захисника та підзахисного. Такі дії вчинені позивачем, не зважаючи на узгодження з ним дат та часу судових засідань, участі у справі іншого обвинуваченого. Відтак, враховуючи вище наведене та попереднє притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності оскаржуване рішення не підлягає скасуванню.

Частиною 1 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

Відповідно до ч. 2 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України, визначено, що розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Суд, з`ясувавши обставини, на які учасники справи посилаються як на підставу своїх вимог та заперечень, дослідивши докази, якими вони обґрунтовуються, встановив наступне.

Позивач, ОСОБА_1 , здійснює адвокатську діяльність відповідно до Свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю №000154 від 23.12.2014 року, яке видане Радою адвокатів Львівської області.

Ухвалою Залізничного районного суду м. Львові від 20.07.2021 року у справі №462/3759/18 (провадження №1-кп/462/51/21) (суддя ОСОБА_5 ). вирішено звернутися до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Львівської області про притягнення до дисциплінарної відповідальності за неналежну процесуальну поведінку під час виконання своїх професійних обов`язків під час розгляду кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 , ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України.

Рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Львівської області №9/ІІ/3-2021 від 24.09.2021 року у складі дисциплінарної палати стосовно ОСОБА_1 , як адвоката, порушено дисциплінарну справу.

22 жовтня 2021 року Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Львівської області у складі дисциплінарної палати прийнято рішення №10/1/ІІ/3-2021, яким притягнуто адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктами 3, 7 частинами другої статті 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», а саме: систематичного порушення правил адвокатської етики та порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом, вчинені повторно протягом року вчинення дисциплінарного проступку. Вказаним рішенням до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на 6 (шість) місяців до 22.04.2022 року включно.

Позивач вважаючи, що рішення відповідача від 22 жовтня 2021 року №10/1/ІІ/3-2 про притягнення його до дисциплінарної відповідальності є протиправним та підлягає скасуванню звернуся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначає Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05 липня 2012 року № 5076-VI.

Відповідно до пунктів 1, 3 частини першої статті 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», адвокат - фізична особа, яка здійснює адвокатську діяльність на підставах та в порядку, що передбачені цим Законом; адвокатське самоврядування - гарантоване державою право адвокатів самостійно вирішувати питання організації та діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом.

Відповідно до статті 2 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», адвокатура України - недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом.

Адвокатуру України складають всі адвокати України, які мають право здійснювати адвокатську діяльність.

З метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.

Згідно з пунктами 1, 5 частини першої статті 21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний, окрім іншого: дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики; виконувати рішення органів адвокатського самоврядування.

За приписами пункту 3 частини першої, частини другої статті 31 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» право на заняття адвокатською діяльністю зупиняється у разі накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю.

Накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю може застосовуватися виключно у разі: 1) повторного протягом року вчинення дисциплінарного проступку; 2) порушення адвокатом вимог щодо несумісності; 3) систематичного або грубого одноразового порушення правил адвокатської етики.

Відповідно до статті 33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку (частина перша статті 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Згідно з пунктами 2, 3, 6 частини другої статті 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності;2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення;5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування;7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

За вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано дисциплінарне стягнення - зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року (пункт 2 частини першої статті 35 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Відповідно до статті 36 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності.

Дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).

Аналіз викладеного свідчить, що заява (скарга), яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має містити відомості про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката. Таку заяву (скаргу) може подати кожен кому відомі факти такої поведінки.

Судом встановлено, що підставою для ініціювання відносно позивача дисциплінарного провадження стала ухвала Залізничного районного суду м. Львові від 20.07.2021 року у справі №462/3759/18 (провадження №1-кп/462/51/21) (суддя Румілова Н.М.), відповідно якої суд ухвалив звернутися до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Львівської області про притягнення до дисциплінарної відповідальності за неналежну процесуальну поведінку під час виконання своїх професійних обов`язків під час розгляду кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 , ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України.

В ході дисциплінарного провадження відповідачем встановлено, що адвокат не з`явився до суду для участі в наступних призначених судових засіданнях:

03.11.2020- про засідання адвоката повідомлено згідно із розпискою, у заяві про відкладення від 03.11.2020, адвокат покликається на усне повідомлення іншого адвоката про неможливість участі у засіданні, зазначив, що недобре себе почуває;

17.11.2020 - про засідання адвоката повідомлено згідно із розпискою, свою участь адвокат не забезпечив, клопотань ніяких не подав;

12.01.2021 - про засідання адвоката повідомлено згідно повістки суду від 17.11.2021 та повідомлення про вручення 027, у клопотанні про відкладення справи від 12.01.2021 адвокат мотивував відкладення засідання ознаками короновірусу і карантинними заходами;

18.02.2021 - про засідання адвоката повідомлено згідно повістки суду від 12.01.2021 та повідомлення про вручення 77, заяв, клопотань адвокатом не подано, причини неявки не повідомлено;

02.03.2021 - про засідання адвоката повідомлено згідно повістки суду від 18.02.2021 та повідомлення про вручення 386, у клопотанні про відкладення справи від 02.03.2021 адвокат мотивував відкладення засідання ознаками вірусного захворювання і карантинними заходами;

10.03.2021 - про засідання адвокат повідомлявся згідно повістки суду від 02.03.2021, докази вручення повістки, заяви, клопотання адвоката відсутні;

12.04.2021- про засідання адвоката повідомлено згідно повістки суду від 10.03.2021 та повідомлення про вручення 406, у клопотанні про відкладення справи від 12.04.2021 адвокат мотивував відкладення зайнятістю в іншому судовому засіданні, докази поважності суду не надано;

21.04.2021 - про засідання адвокат повідомлявся згідно повістки суду від 12.04.2021, докази вручення повістки, заяви, клопотання адвоката відсутні;

14.05.2021 - про засідання адвоката повідомлено згідно повістки суду від 21.04.2021, попередження суду про неналежну процесуальну поведінку від 28.04.2021 та повідомлень про вручення 989; 181 та конверта, заяви, клопотання адвоката відсутні;

07.07.2021 - про засідання адвокат повідомлявся згідно повістки суду від 14.05.2021, докази вручення повістки, заяви, клопотання адвоката відсутні;

20.07.2021 - про засідання адвоката повідомлено згідно повістки суду від 07.07.2021, та повідомлення про вручення (номер нечіткий) та конверта з відміткою одержано, заяви, клопотання адвоката відсутні.

Згідно ч. 2. ст. 47 КПК України, захисник зобов`язаний прибувати для участі у виконанні процесуальних дій за участю підозрюваного, обвинуваченого. У разі неможливості прибути в призначений строк захисник зобов`язаний завчасно повідомити про таку неможливість та її причини слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд, а у разі, якщо він призначений органом (установою), уповноваженим законом на надання безоплатної правової допомоги, - також і цей орган (установу).

Згідно ч. 1 ст. 324 КПК України, якщо в судове засідання не прибув за повідомленням прокурор або захисник у кримінальному провадженні, де участь захисника є обов`язковою, суд відкладає судовий розгляд, визначає дату, час та місце проведення нового засідання і вживає заходів до прибуття їх до суду. Одночасно, якщо причина неприбуття є неповажною, суд порушує питання про відповідальність прокурора або адвоката, які не прибули, перед органами, що згідно із законом уповноважені притягати їх до дисциплінарної відповідальності.

Згідно ч. 1 ст. 52 КПК України, участь захисника є обов`язковою у кримінальному провадженні щодо особливо тяжких злочинів. У цьому випадку участь захисника забезпечується з моменту набуття особою статусу підозрюваного.

Згідно ч. 6 ст. 12 Кримінального кодексу України, особливо тяжким злочином є передбачене цим Кодексом діяння (дія чи бездіяльність), за вчинення якого передбачене основне покарання у виді штрафу в розмірі понад двадцять п`ять тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, позбавлення волі на строк понад десять років або довічного позбавлення волі.

Стаття 43 Правил адвокатської етики вказує, що дотримуючись принципу законності, адвокат водночас має: бути наполегливим і принциповим у відстоюванні інтересів клієнта в суді, не поступатися своєю незалежністю у захисті й представництві прав та інтересів клієнта з метою не погіршити стосунків з суддями; у випадку вчинення судом тиску на адвоката - не йти на компроміси, що суперечать охоронюваним законом інтересам клієнта; послідовно дотримуватися принципу пріоритетності інтересів клієнта перед всіма іншими інтересами й міркуваннями, що пов`язані з відносинами адвоката з судом.

Згідно ст. 27 Правил адвокатської етики, кожному дорученню, незалежно від розміру обумовленого гонорару, адвокат повинен приділяти розумно необхідну для його успішного виконання увагу. При виконанні доручення адвокат зобов`язаний використати всі розумно необхідні і доступні йому законні засоби для надання ефективної професійної правничої (правової) допомоги клієнту, здійснення його захисту або представництва.

Згідно ч. 1 ст. 21 Закону України Про адвокатуру та адвокатську діяльність, під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний: 1) дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики; 2) на вимогу клієнта надати звіт про виконання договору про надання правової допомоги; 3) невідкладно повідомляти клієнта про виникнення конфлікту інтересів; 4) підвищувати свій професійний рівень; 5) виконувати рішення органів адвокатського самоврядування; 6) виконувати інші обов`язки, передбачені законодавством та договором про надання правової допомоги.

Позивач зазначає, що він розірвав договір з ОСОБА_4 через конфлікт інтересів, так як надавав правову допомогу його дружині у справі про розірвання шлюбу. Позивачем долучено рішення від 08.10.2020 р. про розірвання договору, яке адресовано судді Руміловій Н.М. у справі № 462/3759/18, однак, як зазначає позивач, він хотів повідомити про це ОСОБА_4 та суд, але з обвинуваченим втратив зв`язок, а суд не повідомив, так як через збіг обставин протягом тривалого часу не міг потрапити до суду.

Судом встановлено, що на день винесення Залізничним райсудом м.Львова ухвали, позивач не повідомив ні суд, ні обвинуваченого про розірвання договору через конфлікт інтересів. Крім того, позивач у своїх поясненнях від 27.08.2021, що надані відповідачу, не повідомляв про розірвання договору про надання правової допомоги.

Щодо пояснень позивача про те, що після розірвання договору такого проступку як неналежне виконання обов`язків захисника не могло бути, адже правовий статус його як захисника не існував, суд зазначає, що позивач скеровував до суду клопотання про відкладення розгляду справи 03.11.2020, 12.01.2021, 02.03.2021, 12.04.2021, 07.07.2021, однак у них не повідомляв суд про розірвання договору, а зазначав інші причини неявки.

Згідно із частиною 1 статті 4 Закону №5076, адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів.

Статтею 20 Закону встановлено, що під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги.

Відповідно до ст. 21 Закону, під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний: 1) дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики; 2) на вимогу клієнта надати звіт про виконання договору про надання правової допомоги; 3) невідкладно повідомляти клієнта про виникнення конфлікту інтересів; 4) підвищувати свій професійний рівень; 5) виконувати рішення органів адвокатського самоврядування; 6) виконувати інші обов`язки, передбачені законодавством та договором про надання правової допомоги.

Відповідно до Преамбули Правил адвокатської етики, затверджених Звітно-виборчим З`їздом адвокатів України 09 червня 2017 року, правила слугують обов`язковою для використання адвокатами системою орієнтирів при збалансуванні, практичному узгодженні своїх багатоманітних, іноді суперечливих професійних прав та обов`язків відповідно до статусу, основних завдань адвокатури і принципів її діяльності, визначених Конституцією України, Законом № 5076-VI та іншими законодавчими актами, а також закріплюють єдину систему критеріїв оцінки етичних аспектів поведінки адвоката.

За положеннями статті 2 Правил адвокатської етики, дія Правил поширюється, на всі види адвокатської діяльності та в частині, визначеній Правилами, - на іншу діяльність (дії) адвоката, в тому числі соціально - публічну діяльність адвоката, яка може вступити в суперечність з професійними обов`язками адвоката, або підірвати престиж адвокатської професії.

Статтею 12 вказаних Правил визначено, що всією своєю діяльністю адвокат повинен стверджувати повагу до адвокатської професії, яку він уособлює, її сутності та громадського призначення, сприяти збереженню та підвищенню поваги до неї в суспільстві. Цього принципу адвокат зобов`язаний дотримуватися у всіх сферах діяльності: професійній, громадській, публіцистичній та інших.

Адвокат зобов`язаний виконувати законні рішення органів адвокатського самоврядування, прийняті в межах їх компетенції, що не виключає можливості їх оскарження у встановленому законом порядку.

Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на обмеження незалежності адвокатської професії, честі, гідності та ділової репутації своїх колег, підрив престижу адвокатури та адвокатської діяльності.

При здійсненні професійної діяльності адвокат зобов`язаний дотримуватись загальноприйнятих норм ділового етикету, в тому числі щодо зовнішнього вигляду.

За статтею 14 Правил, адвокат надає правову допомогу відповідно до законодавства України про адвокатуру та адвокатську діяльність на підставі договору про надання правової допомоги.

Договір про надання правової допомоги - договір, за яким одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується надавати правову допомогу іншій стороні договору (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору, у випадку, якщо така оплата передбачена договором.

До договору про надання правової допомоги також застосовуються загальні положення цивільного законодавства про договір.

Адвокат надає безоплатну вторинну правову допомогу на підставі договору (контракту), укладеного з органом (установою) з надання безоплатної вторинної правової допомоги.

За ст. 26 вказаних Правил, адвокат зобов`язаний інформувати клієнта про його законні права та обов`язки.

Адвокат повинен з розумною періодичністю інформувати клієнта про хід та результати виконання доручення і своєчасно відповідати на запити клієнта про стан його справи. Інформація має подаватися клієнту в обсязі, достатньому для того, щоб він міг приймати обґрунтовані рішення стосовно суті свого доручення та його виконання.

За статтею 32 Правил, адвокат має право в будь-який час достроково (до завершення виконання доручення) розірвати договір з клієнтом та/або особою, яка уклала договір в інтересах клієнта, в односторонньому порядку на умовах передбачених договором.

Договір про надання правової допомоги, укладений адвокатом з клієнтом та/або особою, яка уклала договір в інтересах клієнта, припиняється у разі зупинення та/або анулювання свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю, крім випадку укладення договору з адвокатським бюро чи адвокатським об`єднанням. У цьому разі головою адвокатського бюро чи адвокатського об`єднання здійснюється заміна адвоката.

Відповідно до статті 33 Правил, договір про надання правової допомоги може бути в будь-який час розірваний за взаємною згодою адвоката та клієнта.

За статтею 34 Правил, у випадку, коли в процесі виконання доручення клієнта адвокат дізнався про існування конфлікту інтересів між інтересами цього та інших клієнтів, а також інших осіб за обставин, зазначених у статтях 20 та 22 Правил, він повинен розірвати договір з клієнтом (чи кількома з клієнтів) та/або особою, яка уклала договір в інтересах клієнта, якщо не буде отримано відповідної письмової згоди клієнта (клієнтів) або осіб, зацікавлених у збереженні конфіденційної інформації, на подальше представництво його (їх) інтересів цим адвокатом або на розголос конфіденційної інформації.

За ч.5 ст. 9 Правил, за відсутності письмового погодження клієнта, в разі виникнення конфлікту інтересів в процесі реалізації адвокатом договору, такий договір має бути розірваний з дотриманням умов, визначених цими Правилами.

При цьому, стаття 35 Правил визначає обов`язки адвоката при розірванні договору.

Так, при розірванні договору (незалежно від причин) адвокат зобов`язаний: повернути клієнту отримані від нього документи, а також документи, видані адвокату для клієнта іншими особами в ході виконання доручення; поінформувати клієнта щодо здійсненої адвокатом роботи (наданих послуг) і передати клієнту копії процесуальних документів, наявних у адвоката.

Обов`язки адвоката, що випливають з принципів конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів, продовжують діяти і після завершення виконання адвокатом договору.

Приписи, визначені в цій статті Правил, не поширюється на випадки розірвання договору адвокатом з підстав грубого порушення клієнтом зобов`язань, прийнятих на себе згідно з договором.

Адвокат, який надає безоплатну правову допомогу, у випадку розірвання (припинення) договору про надання правової допомоги або скасування доручення, зобов`язаний діяти за правилами, визначеними у цій статті.

За положенням ст. 29 Закон № 5076, дія договору про надання правової допомоги припиняється його належним виконанням.

Договір про надання правової допомоги може бути достроково припинений за взаємною згодою сторін або розірваний на вимогу однієї із сторін на умовах, передбачених договором. При цьому клієнт зобов`язаний оплатити адвокату (адвокатському бюро, адвокатському об`єднанню) гонорар (винагороду) за всю роботу, що була виконана чи підготовлена до виконання, а адвокат (адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язаний (зобов`язане) повідомити клієнта про можливі наслідки та ризики, пов`язані з достроковим припиненням (розірванням) договору.

Статтею 20 Закону встановлено, що договір про надання правової допомоги укладається в письмовій формі.

Договір про надання правової допомоги може вчинятися усно у випадках: 1) надання усних і письмових консультацій, роз`яснень із правових питань з подальшим записом про це в журналі та врученням клієнту документа, що підтверджує оплату гонорару (винагороди); 2) якщо клієнт невідкладно потребує надання правової допомоги, а укладення письмового договору за конкретних обставин є неможливим - з подальшим укладенням договору в письмовій формі протягом трьох днів, а якщо для цього існують об`єктивні перешкоди - у найближчий можливий строк.

До договору про надання правової допомоги застосовуються загальні вимоги договірного права.

Договір про надання правової допомоги може укладатися на користь клієнта іншою особою, яка діє в його інтересах. Особливості укладення та змісту контрактів (договорів) з адвокатами, які надають безоплатну правову допомогу, встановлюються законом, що регулює порядок надання безоплатної правової допомоги.

Зміст договору про надання правової допомоги не може суперечити Конституції України та законам України, інтересам держави і суспільства, його моральним засадам, присязі адвоката України та правилам адвокатської етики.

За приписами ст. 654 ЦК України, зміна або розірвання договору вчиняється в такій самій формі, що й договір, що змінюється або розривається, якщо інше не встановлено договором або законом чи не випливає із звичаїв ділового обороту.

Отже, за правилами визначеними вимогами Закону договір може бути достроково припинений за взаємною згодою сторін або розірваний на вимогу однієї із сторін на умовах, передбачених договором. У разі наявності конфлікту інтересів про які стало відомо адвокату, останній зобов`язаний розірвати договір з отриманням згоди клієнта.

При цьому, адвокат зобов`язаний повідомляти клієнта про хід та результати виконання доручення, тобто, у будь-якому разі адвокат зобов`язаний повідомляти про виконанні дії, розірвання договору та підстави, що слугували цьому.

Як вбачається з матеріалів справи та не заперечується сторонами позивач розірвав договір про надання правової допомоги в односторонньому порядку без отримання згоди клієнта, про що не повідомив ні клієнта, ні суд, ні відповідача.

Суд вважає необґрунтованими посилання позивача на карантинні заходи встановлені з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, через які позивач не мав права приймати участь в засіданнях, так як під час карантину суди не зупиняли свою роботу, продовжували працювати та призначали до розгляду справи. Жоден нормативно-правовий акт щодо обмеження роботи суду чи заборону адвокату приймати участь у судових засіданнях не приймався.

Позивач посилається на те, що повідомлення про проведення перевірки ним отримані у вересні 2021 року із повідомленням про засідання 27 серпня 2021 року. Згідно повідомлення йому необхідно до 25 серпня 2021 року подати члену палати ОСОБА_6 письмові пояснення по суті зазначених в ухвалі обставин, що є абсолютно неможливим.

Згідно виписки з протоколу №10 від 27 серпня 2021 року, на засіданні дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Львівської області був присутній позивач, який заявив клопотання про відкладення засідання для дачі більш розгорнутого пояснення по ухвалі, бо не отримав поштою матеріали, яке було задоволено та відкладено розгляд ухвали суду на 24.09.2021 11.15 год.

Отже, позивачу було надано час для подачі пояснення за його клопотанням.

Крім того, позивач зазначає, що твердження відповідача про повторне протягом року скоєння дисциплінарного проступку, не відповідає дійсності, так як з 22 жовтня 2021 по 22 жовтня 2021 щодо нього жодної скарги не подавалось.

Судом встановлено, що рішенням від 22 жовтня 2021 № 10/1/11/2-2021 на позивача накладено дисциплінарне стягнення у вигляді попередження за неналежне виконання своїх обов`язків, пов`язаних із наданням правової допомоги, недотримання вимог чинного процесуального законодавства, законодавства про адвокатуру та адвокатську діяльність при виконанні функцій захисника, вчинення дій, спрямованих на невиправдане затягування судового розгляду кримінального провадження, а також порушення обов`язку використати всі розумно необхідні і доступні адвокатові законні засоби для надання ефективної професійної правничої допомоги клієнту.

Підставою для притягнення до відповідальності стала ухвала Сихівського райсуду м Львова від 17.05.2021 р. щодо неявки в судові засідання 27 та 28 квітня 2021 року захисника ОСОБА_1 .

Рішенням від 22 жовтня 2021 № 10/1/11/3-2021 на позивача накладено дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на зайняття адвокатською діяльністю строком на 6 місяців з 22.10.21 по 22.04.22 щодо неявки у судові засідання з 03.11.2020 по 20.07.2021 року.

Згідно частиною другою статті 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності;2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення;5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування;7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

Отже, судом встановлено, що позивачем повторно протягом року було вчинено дисциплінарний проступок. Суд зазначає, що позивач помилково зазначає день винесення рішення про притягнення до відповідальності днем вчинення проступку.

Щодо перевірки спірного рішення відповідача в частині правильності здійсненої відповідачем кваліфікації дій адвоката, як таких що відповідають або не відповідають ознакам дисциплінарного проступку, суд зазначає наступне.

Адвокатура в Україні - це недержавний самоврядний інститут, який самостійно вирішує питання своєї організації та діяльності. Вирішення питань, що стосуються дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні, законом віднесено до виключної компетенції адвокатського самоврядування в особі відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

При цьому, правомочність відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії на власний розсуд за наслідками оцінки обставин та фактів прийняти рішення за своєю правовою природою є дискреційним повноваженням, під яким розуміється можливість суб`єкта владних повноважень самостійно (на власний розсуд) обрати один з кількох юридично допустимих варіантів управлінського рішення

У свою чергу, суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність закріпленими частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України критеріям, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями.

Отже, надання правової оцінки діям адвоката та визначення їх кваліфікації відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», Правил адвокатської етики цим Законом віднесено до повноважень відповідної Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії.

Таким чином, правову оцінку рішенню Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії суд надає виключно у контексті дотримання відповідної процедури, не втручаючись у надану відповідачем юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їх достатності.

Аналогічний висновок міститься в постанові Верховного Суду від 14 грудня 2020 у справі № 821/1030/17, від 25 листопада 2020 року у справі №820/623/17, від 25.06.2018 у справі №810/1972/17 та від 24.06.2020 у справі №813/2639/18.

Суд враховує правовий висновок Великої Палати Верховного Суду, викладений у постанові від 04.02.2020 у справі №П/9901/871/18, відповідно до якого Європейський суд з прав людини виробив позицію стосовно судового контролю за дискреційними адміністративними актами, згідно з якою за загальним правилом національні суди повинні утриматися від перевірки обґрунтованості таких актів, однак все ж суди повинні проконтролювати, чи не є викладені у них висновки адміністративних органів щодо обставин у справі довільними та нераціональними, непідтвердженими доказами або ж такими, що є помилковими щодо фактів; у будь-якому разі суди повинні дослідити такі акти, якщо їх об`єктивність та обґрунтованість є ключовим питанням правового спору.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, відповідачем не було порушено порядок розгляду скарги на відповідних стадіях та порядок прийняття рішення про дисциплінарний проступок.

Згідно із частинами першою, другою статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, доведено правомірність та обґрунтованість прийнятого ним оскаржуваного рішення. Натомість, позивачем не доведено та не надано достатньо належних та допустимих доказів в підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги.

Системно проаналізувавши норми законодавства, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд вважає позовні вимоги є необґрунтованими, а позов таким, що не підлягає задоволенню.

Беручи до уваги положення статті 139 КАС України відшкодування судового збору позивачу не підлягає.

Керуючись ст.ст. 90, 139, 243-246, 255, 293, 295 КАС України, суд,-

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Львівської області про визнання протиправним та скасування рішення - відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя Кухар Н.А.