Справа № 580/9526/21
Суддя: Мєзєнцев Євген Ігорович
Дата ухвалення: 2022-02-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/9526/21 Суддя (судді) першої інстанції: Петро ПАЛАМАР
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 лютого 2022 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд в складі: головуючого - судді Мєзєнцева Є.І., суддів - Сорочка Є.О., Файдюка В.В., при секретарі Войтковській Ю.В., розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 29 листопада 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Національної поліції України, Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання відмови протиправною та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ :

ОСОБА_1 звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Національної поліції України, Головного управління Національної поліції в Черкаській області в якому просив:

-визнати відмову Національної поліції України № С-121/31/02-2021 від 20.10.2021 щодо перегляду акту Форми Н-5 від 07.11.2019 розслідування нещасного випадку та акту Форми НТ* від 08.11.2019 про нещасний випадок невиробничого характеру - протиправною;

-зобов`язати Національну поліцію України переглянути акт Форми Н-5 від 07.11.2019 розслідування нещасного випадку та акт Форми НТ* від 08.11.2019 про нещасний випадок невиробничого характеру та прийняти рішення відповідно до Порядку №1346 затвердженого Наказом МВС України від 27 грудня 2002 року.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 29 листопада 2021 року позовну заяву було повернуто.

В апеляційній скарзі позивач, посилаючись на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення спору по суті, просить скасувати оскаржувану ухвалу, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

За приписами ч. 2 ст. 312 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 3, 5-7, 11, 14, 26 частини першої статті 294 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження).

За наведеного, колегія суддів дійшла висновку щодо наявності підстав для розгляду справи в порядку письмового провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши повноту встановлення окружним адміністративним судом фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Судом встановлено, що рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 29 березня 2019 року у справі № 580/268/19 адміністративний позов ОСОБА_1 задоволено повністю: визнано протиправними та скасовано акт форми Н-5* від 21 грудня 2018 року розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 14 серпня 2018 року та акт форми НТ* від 21 грудня 2018 року № 90 про нещасний випадок невиробничого характеру; зобов`язано Головне управління Національної поліції в Черкаській області провести повторне розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 14 серпня 2018 року та прийняти рішення у відповідності до вимог Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах та підрозділах системи Міністерства внутрішніх справ України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 27 грудня 2002 року №1346, з врахуванням правової оцінки, наданої судом у вказаному рішенні.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 26 липня 2019 року рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 29 березня 2019 року залишено без змін.

У подальшому на виконання рішення посадовими особами відповідача у період з 08 жовтня 2019 року по 07 листопада 2019 року проведено повторне розслідування нещасного випадку, результати якого оформлені актом розслідування нещасного випадку (у тому числі поранення) від 07 листопада 2019 за формою Н-5* та актом про нещасний випадок невиробничого характеру № 44 за формою НТ*, затвердженим начальником ГУ НП в Черкаській області 08 листопада 2019 року.

При цьому, 26.02.2020 рішенням Черкаського окружного адміністративного суду у адміністративній справі №580/3625/19, позов ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання протиправними і скасування актів Форми Н-5*, НТ*, зобов`язання вчинити певні дії та стягнення моральної шкоди задоволено частково, а саме:

- визнано протиправними акт Форми Н-5* від 07.11.2019 розслідування нещасного випадку, що стався з позивачем 14.08.2018 та акт Форми НТ* від 08.11.2019 № 44 про нещасний випадок невиробничого характеру;

- зобов`язано Головне управління Національної поліції в Черкаській області провести нове розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 14.08.2018 та скласти акт розслідування нещасного випадку Форми Н-5*, що стався з ОСОБА_1 14.08.2018, у період проходження служби, зазначивши, що цей випадок пов`язаний з виконанням ОСОБА_1 службових обов`язків;

- зобов`язано Головне управління Національної поліції в Черкаській області за наслідками розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 14.08.2018, скласти акт про нещасний випадок виробничого характеру, що стався у період проходження служби і пов`язаний з виконанням ОСОБА_1 службових обов`язків за Формою Н-1*;

- у задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

29.07.2020 постановою Шостого апеляційного адміністративного суду у справі №580/3625/19, апеляційні скарги ОСОБА_1 та Головного управління Національної поліції в Черкаській області задоволено частково, а саме: рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 26 лютого 2020 року скасоване, провадження у справі закрито.

Скасовуючи рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 26 лютого 2020 року у справі №580/3625/19 суд наголосив, що вимоги про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, які прийняті (вчинені або не вчинені) на виконання судового рішення, в окремому судовому провадженні не розглядаються, а підлягають розгляду в межах ст. 383 Кодексу адміністративного судочинства України.

В подальшому 06.01.2021 до Черкаського окружного адміністративного суду звернувся адвокат Руденко Ю.В. в інтересах ОСОБА_1 з позовом до Головного управління Національної поліції в Черкаській області в якому просив:

- визнати відмову ГУ НП в Черкаській області № 2435/05/31-2020 від 23.11.2020 щодо не проведення повторного розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 14.08.2018 -протиправною;

- визнати протиправними та скасувати акт Форми Н-5* від 07.11.2019 розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 14.08.2018, та акт Форми НТ* від 08.11.2019 № 44 про нещасний випадок невиробничого характеру;

- зобов`язати ГУ НП в Черкаській області провести повторне розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 , 14 серпня 2018 року, близько 09 год. 30 хв. під час проведення слідчої дії, а саме обшуку, на території домоволодіння, яке знаходиться по АДРЕСА_1 , у відповідності до вимог Порядку розслідувань та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах системи МВС України, затвердженого наказом МВС України від 27.12.2002 року № 1346 з урахуванням вироку Маньківського районного суду Черкаської області (справа № 693/231/19) від 24 грудня 2019 року та видати відповідні акти форми Н-1*, Н-5*, зазначивши, що цей випадок стався під час проходження служби та пов`язаний з виконанням службових обов`язків.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 11.01.2021 у справі №580/64/21 відмовлено у відкритті провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 та роз`яснено позивачу, що повторне звернення тієї самої особи до адміністративного суду з адміністративним позовом з тих самих предмета і підстав та до того самого відповідача, як той, щодо якого постановлено ухвалу про відмову у відкритті провадження, не допускається.

Проаналізувавши дані обставини, суд першої інстанції встановив, що у вищевказаних справах збігається предмет позову, а саме скасування актів Форми Н-5* від 07.11.2019 та Форми НТ* від 08.11.2019 № 44.

Крім того, в інформаційному листі «Про надання інформації» Національної поліції України № С-121/31/02-2021 від 20.10.2021 чітко вказано про суб`єкта проведення службових розслідувань нещасних випадків у відповідності до Порядку №1346 затвердженого Наказом МВС України від 27 грудня 2002 року саме - Головне управління Національної поліції в Черкаській області.

Також, позивачем в позовній заяві визначено два відповідача, однак прохальна частина позову містить виключно вимоги до Національної поліції України.

Позивачем не зазначено у позові про порушення яких прав чи інтересів йдеться у контексті прийняття кожного із оскаржуваних актів ненормативного характеру і кожним відповідачем.

Згідно правової позиції Великої Палати Верховного Суду у справі №640/7310/19: особа, яка вважає, що порушені її права, свободи чи інтереси, і яка у зв`язку із цим звертається за їх захистом до адміністративного суду, має зазначити в позовній заяві: хто, який саме суб`єкт владних повноважень порушив її права чи інтереси, яким чином, якими діями (рішенням, бездіяльністю) відбулося втручання в її права, які саме права були порушені, чи належать вони позивачу, які обставини про це свідчать. Закон не передбачає вимог щодо обсягу, повноти чи слушності доводів позовної заяви, але приписує щонайменше сформулювати суть (зміст) порушення, яким чином воно негативно позначилось на правах особи, яка звертається з позовом, яким чином може бути відновлено порушене право. Зміст та обсяг порушеного права та викладення обставин, якими воно підтверджується, в кожному конкретному випадку можуть різнитися, але принаймні на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові межі події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

Враховуючи викладене, позивачу на виконання п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України, необхідно здійснити обґрунтування позовних вимог з урахуванням ч. 1 ст. 5 КАС України в частині, що стосується звернення з позовом до Національної поліції України при наданні останньою інформації (а не відмови) на звернення та враховуючи порядок №1346 яким врегульовано ким здійснюється службові розслідування та заявлення позовних вимог до Головного управління Національної поліції в Черкаській області.

Окрім того, подаючи позовну заяву, позивач пропустив строк звернення до адміністративного суду, передбачений статтею 122 КАС України.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно із частиною п`ятою статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

З позову вбачається, що ОСОБА_1 про спірні рішення - акти за формою Н-5* та НТ* знав 19.11.2019 звернувшись з позовною заявою до Черкаського окружного адміністративного суду у адміністративній справі №580/3625/19.

При цьому, позивач звернувся до суду лише 15.11.2021, тобто більш ніж через два роки, а адресоване звернення до Національної поліції України 29.09.2021 та наданий інформаційний лист № С-121/31/02-2021 від 20.10.2021 не є початком перебігу строку звернення до суду з вимогами щодо перегляду акту Форми Н-5 від 07.11.2019 розслідування нещасного випадку та акту Форми НТ* від 08.11.2019 про нещасний випадок невиробничого характеру.

Суд також зазначає, що згідно висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 04.06.2021р. у справі №160/6700/19, поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулася із адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: (1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; (2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; (3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; (4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Питання поважності причин пропуску строку звернення до суду є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються обставини та підстави такого пропуску. Тому поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Законодавче закріплення строків звернення з адміністративним позовом до суду є гарантією стабільності публічно-правових відносин, призначенням якої є забезпечення своєчасної реалізації права на звернення до суду, стабільної діяльності суб`єктів владних повноважень при здійсненні управлінських функцій, дисциплінування учасників адміністративного судочинства. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого публічно-правові відносини можуть вважатися спірними. Тому, якщо протягом законодавчо встановленого строку особа не звернулася до суду за вирішенням спору, відповідні відносини набувають ознаки стабільності.

Враховуючи вищевикладене, а також беручи до уваги, що позивачем не зазначено обставин, що є об`єктивно непереборними та не залежали від волевиявлення позивача та в свою чергу об`єктивно унеможливили б звернення позивача із даним позовом протягом строків передбачених частиною п`ятою статті 122 КАС України, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про повернення позовної заяви.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Решта тверджень та посилань сторін судовою колегією апеляційного суду не приймається до уваги через їх неналежність до предмету позову або непідтвердженість матеріалами справи.

При цьому, колегія суддів зазначає, що згідно з п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.

Однак, згідно з п. 29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Ruiz Torija v. Spain" від 9 грудня 1994 р., статтю 6 п. 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

За правилами ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. Керуючись статтями 308, 311, 315, 316, 321, 322, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 29 листопада 2021 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, та може бути оскаржена безпосередньо до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного суду у тридцятиденний строк в порядку, встановленому статтями 329-331 КАС України.

Головуючий суддя Є.І.Мєзєнцев

cуддя Є.О.Сорочко

суддя В.В.Файдюк