Справа № 320/2135/22
Суддя: Брагіна О.Є.
Дата ухвалення: 2022-02-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
про повернення позовної заяви
14 лютого 2022 року Київ № 320/2135/22
Суддя Київського окружного адміністративного суду Брагіна О.Є., розглянувши позовну заяву Головного управління Пенсійного фонду України до відділу примусового виконання рішень управління примусового виконання рішень у місті Києві та Київській області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) про скасування постанови,
ГУ ПФУ у Київській області звернулось до суду з вимогою до відділу примусового виконання рішень управління примусового виконання рішень у місті Києві та Київській області ЦМУ МЮ м.Київ про скасування постанови державного виконавця від 06.12.2021 ВП №67241093 про накладення штрафу у розмірі 5100,00 грн. за невиконання позивачем виконавчого листа № 320/3061/20.
Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи в порядку ч.1 ст.171 КАС України, суд приходить до висновку про необхідність її повернення, ураховуючи наступне:
положеннями ч.1 ст.55 КАС України передбачено, що сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.Відповідно до вимог ч.3 вказаної вище статті юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи, суб`єкта владних повноважень), або через представника.
Згідно із ч.1 ст.57 КАС України, представником у суді може бути адвокат або законний представник.
Також, приписами ст. 131-2 Конституції України встановлено, що представництво іншої особи в суді здійснює виключно адвокат. Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена. Аналогічна правова норма закріплена також у пп.11 п.16-1 розділу XV "Перехідні положення" Конституції України якою визначено, що представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах здійснюється виключно адвокатами з 1 січня 2020 року.
При цьому, суд зазначає, що приписами пп.19 п.1 розділу VII "Перехідні положення КАС України" передбачено, що положення цього Кодексу застосовуються з урахуванням пп.11 п.16-1 розділу XV "Перехідні положення Конституції України", а відповідно до вимог ч.3 ст.3 КАСУ провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.
З аналізу наведених норм законодавства слідує, що з 01 січня 2020 року суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, бере участь у справі (за виключенням справ щодо захисту соціальних прав, щодо виборів, референдумів та малозначних спорів) через свого керівника, члена виконавчого органу або іншу особу, уповноважену діяти від його імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво суб`єкта владних повноважень), або через представника, яким є адвокат або прокурор.
Суд звертає увагу на те, що пп.11 п.16-1 розділу XV "Перехідні положення" Конституції України врегульовані лише питання представництва.
У відповідності до п.1 ч.1 ст.59 КАС України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені: довіреністю фізичної або юридичної особи. Довіреність від імені юридичної особи видається за підписом посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами.
Повноваження на ведення справи в суді дає представникові право на вчинення від імені особи, яку він представляє, усіх процесуальних дій, які може вчинити ця особа. Повноваження представника чинні протягом часу провадження у справі, якщо інший строк не зазначено у довіреності.
Частиною 4 вищезазначеної статті визначено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданими відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".
Наведеними положеннями КАС України унормовано порядок звернення до суду із позовною заявою представника юридичної особи. Таке повноваження повинно бути оформлено довіреністю за підписом особи, уповноваженої на це законом, установчими документами чи трудовим договором (контрактом) та/або ордером адвоката.
У свою чергу, порядок і умови надання правової допомоги, права й обов`язки адвокатів та інших фахівців у галузі права, які беруть участь в адміністративному процесі і надають правову допомогу, визначаються КАСУ та Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".
Відповідно до п.2 ч.1 ст.20 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги. Положеннями ч.1 ст.26 вищезазначеного Закону визначено, що адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4)доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.
Як слідує із позовної заяви, остання підписана представницею ГУ ПФУ у Київській області за довіреністю Бондаренко Т.М., на підтвердження повноважень якої суду надано оригінал довіреності від 04.01.2021, копії наказу про переведення її на посаду від 20.07.2020 №461-О, посадової Інструкції головного спеціаліста - юрисконсульта та Положення про юридичне управління ГУ ПФУ у Київській області, у зв`язку з чим суд констатує, що вказані документи не можуть бути належними доказами на підтвердження повноважень представника юридичної особи - суб`єкта владних повноважень, ураховуючи наступне:
частиною 3 ст.55 КАС України встановлюється вичерпний перелік документів, які дають право іншій особі, крім керівника суб`єкта владних повноважень, брати участь у розгляді справи, в тому числі шляхом підписання позовної заяви. До цих документів належить: закон, статут, положення або трудовий договір (контракт), отже Бондаренко Т.М. на підтвердження повноважень представниці ГУ ПФУ у Київській області в справі, яка діє в порядку самопредставництва юридичної особи необхідно було надати закон, статут, положення або трудовий договір (контракт) у якому передбачено її право виступати в судах від імені суб`єкта владних повноважень в порядку самопредставництва без додаткового уповноваження.
Натомість, ні у посадовій інструкції головного спеціаліста - юрисконсульта, ні у Положенні про юридичне управління ГУ ПФУ у Київській області не передбачено право Бондаренко Т.М. на здійснення представницьких функцій у судах. Водночас, у Єдиному реєстрі адвокатів України відсутні відомості про те, що Бондаренко Т.М. має статус адвоката і такого документа до позовної заяви не додано.
Також, суд не приймає у якості доказу повноважень представниці позивача копію наказу від 20.07.2020 №461-О, оскільки вона завірена не учасником справи, а Бондаренко Т.М. особисто, з порушенням вимог ч.5 ст.94 КАС України та положень ДСТУ 4163:2020, тому цей доказ є належним, але недопустимим.
Вказана позиція суду повністю узгоджується із правовими висновками Верховного Суду, викладеними у справі №904/8549/17 від 11.07.2018. Крім того, вищезазначеним наказом Бондаренко Т.М. не уповноважено на здійснення функцій представника пенсійного органу в судах.
Вирішуючи питання щодо повернення позовної заяви, судом використовується правовий висновок Верховного Суду, викладений в ухвалі у справі №160/6823/19, де зазначено таке: "... внесеними до КАС Законом №309-IX розширено перелік випадків самопредставництва юридичної особи, суб`єкта владних повноважень і визначено, що "юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені" та визначено перелік документів, що можуть підтвердити відповідні повноваження: закон, статут, положення, або трудовий договір (контракт).
Отже, для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень) без додаткового уповноваження. "З аналізу цієї норми закону вбачається",- зазначив Верховний Суд, "...що допуск особи до участі у справі та визнання належно вчиненими будь-яких інших з переліку передбачених статтею 44 КАСУ процесуальних прав, можливий за умови сукупної наявності обох цих умов", тобто зазначення у відповідному законі, положенні статуті права діяти від імені юридичної особи без додаткового уповноваження та доказ зайняття відповідної посади, яка наділяє відповідним правом.
Правові висновки Верховного Суду щодо застосування до спірних правовідносин ураховуються судом, - ч.5 ст.242 КАС України.
Таким чином, у даному випадку, відсутні дві обов`язкові умови для участі у справі особи представника суб`єкта владних повноважень в порядку самопредставництва Бондаренко Т.М., а саме: вона не є керівником юридичної особи суб`єкта владних повноважень та, їй не надано право законом, статутом, положенням чи трудовим договором (контрактом) діяти без додаткового уповноваження при здійсненні представницьких функцій.
Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне застосувати до поданої заяви положення п.3 ч.4 ст.169 КАС України та повернути позовну заяву позивачеві.
Керуючись ст.ст. 2, 55, 169, 171,243, 248 КАС України, суд,
Роз`яснити, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.Копію ухвали разом з матеріалами позовної заяви надіслати позивачеві.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення (підписання) ухвали.

Суддя Брагіна О.Є.