Справа № 420/22653/21
Суддя: Потоцька Н.В.
Дата ухвалення: 2022-01-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

25 січня 2022 року м.Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Потоцької Н.В.

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження (відповідно до ст. 262 КАСУ) клопотання представника відповідача (Одеської обласної прокуратури) про розгляд справи за правилами загального позовного провадження №919/22,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Одеського окружного адміністративного суду перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до Одеської обласної прокуратури, Офісу Генерального прокурора, в якому позивач просить:

визнати протиправним та скасувати рішення п`ятнадцятої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) №206 від 13.09.2021 про неуспішне проходження атестації прокурором Одеської місцевої прокуратури № 4 Одеської області ОСОБА_1 ;

визнати протиправним та скасувати наказ керівника Одеської обласної прокуратури №2333к від 20.10.2021 про звільнення ОСОБА_1 з посади прокурора Одеської місцевої прокуратури №4 Одеської області та органів прокуратури на підставі рішення кадрової комісії про неуспішне проходження атестації (підпункт 2 пункту 19 розділу II "Прикінцеві і перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури") з 29 жовтня 2021 року.

поновити ОСОБА_1 в органах прокуратури на посаді прокурора Суворовської окружної прокуратури міста Одеси, що є рівнозначною посаді Одеської місцевої прокуратури №4 Одеської області, з якої звільнено з 29 жовтня 2021 року;

стягнути з Одеської обласної прокуратури на користь ОСОБА_1 середній заробіток за весь час вимушеного прогулу з 29 жовтня 2021 року по день винесення судом рішення про поновлення на посаді.

Ухвалою від 29.11.2021 провадження у вказаній справі відкрите, розгляд справи призначений за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Визначаючись із тим, за правилами якого позовного провадження розглядати цю справу, суд ураховував сформульовані у тотожних правовідносинах правові позиції Верховного Суду, які викладені, зокрема, у постанові від 05 серпня 2021 року у справі №200/5490/20-а та у постанові від 09 листопада 2021 року у справі №826/17790/14.

У цих справах Верховний Суд у відповідь на доводи Офісу Генерального прокурора про порушення вимог процесуального закону, які полягали в тому, що справу розглянуто за правилами спрощеного, а не загального позовного провадження, зазначено таке:

«...Відповідно до частини другої статті 12 КАС України спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Згідно з пунктом 1 частини шостої статті 12 КАС України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, окрім справ, в яких позивачами є службові особи, які у значенні Закону України «Про запобігання корупції» займають відповідальне та особливо відповідальне становище.

Ця справа є справою щодо проходження публічної служби позивачем, посада якого входить до переліку осіб, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище у розумінні вказаного Закону, тому не є незначної складності.

Водночас відповідно до частини другої статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті, якою передбачено, що за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідні норми містить також частина четверта статті 12 КАС України, згідно з якою (у редакції, чинній на час розгляду цієї справи судом першої інстанції) виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917 - 1991 років".

За приписами частини третьої статті 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Водночас тільки те, що ця справа не віднесена законодавцем до справ незначної складності ще не визначає процедури її розгляду (тобто за правилами загального позовного провадження). Зважаючи на положення частини четвертої статті 12, частини четвертої статті 257 КАС України, прямої заборони розглядати цю справу у порядку спрощеного провадження, як уважає відповідач, немає. Скоріш навпаки, адже за відсутності у процесуальному законі вказівки (прямої чи опосередкованої) на необхідність розгляду справи (з огляду на її категорію) тільки за правилами загального позовного провадження, суду дозволено розглядати цю справу за правилами спрощеного позовного провадження (відповідно до частини другої статті 257 КАС України) ...».

Тому з урахуванням характеру спірних правовідносин і обсягу доказування, а також того, що спір не віднесений до вичерпного переліку справ, які в силу приписів КАС України підлягають розгляду виключно за правилами загального позовного провадження, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

У урахуванням викладеного, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Керуючись статтями 2, п.20 ст. 4, ч.6 ст. 12, 243, 248, 256, 257, 260, ч.5 ст. 262 КАС України, суд,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника відповідача (Одеської обласної прокуратури) про розгляд справи за правилами загального позовного провадження №919/22 відмовити.

Ухвала окремо від рішення по справі оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили відповідно до вимог ст. 256 КАС України.

Головуючий суддя Потоцька Н.В.