Справа № 240/43880/21
Суддя: Чернова Ганна Валеріївна
Дата ухвалення: 2022-02-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про продовження строку залишення позовної заяви без руху

14 лютого 2022 року м. Житомир справа № 240/43880/21

категорія 111060000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Чернова Г.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 АДРЕСА_1 до Головного управління ДПС у Житомирській області вул. Юрка Тютюнника, 7,Житомир,10003 про визнання протиправною та скасування вимоги,

встановив:

Позивач звернувся до суду з позовом в якому просить суд визнати протиправним та скасувати вимогу Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області від 24.02.2021 №Ф-4059-25 про сплату боргу (недоїмки) на суму 37895,69 грн.

Ухвалою суду від 06 січня 2022 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху у зв`язку із наявністю недоліків позовної заяви, встановлено позивачу десятиденний строк для усунення зазначених недоліків шляхом надання суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із даним позовом та доказів на їх обґрунтування.

На виконання ухвали Житомирського окружного адміністративного суду від 06.01.2022 позивачем подано заяву, в якій просив поновити строк звернення до суду та зазначив, що про оскаржувану вимогу про сплату боргу (недоїмки) він дізнався 09.11.2021, вважає, що строк звернення до суду ним не пропущено. Крім того просить судом застосовувати до спірних правовідносин правову позицію Верховного Суду висловлену у постанові від 25.02.2021 по справі №580/3468/19 в силу положень ст.13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" і ч. 5 ст. 242 КАС України.

Дослідивши клопотання позивача, суддя дійшла висновку про необхідність продовження строку на усунення недоліків позовної заяви, керуючись наступним.

Частиною 3 ст.122 КАС України зазначено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Пунктом 4 частини першої статті 6 Закону № 2464-VI визначено наявність у платника єдиного внеску права оскаржувати в установленому законом порядку рішення органу доходів і зборів та Пенсійного фонду та дії, бездіяльність його посадових осіб.

Відповідно до положень абзацу 4 частини четвертої статті 25 вказаного Закону платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею.

У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку (абзац 5 частини четвертої статті 25 Закону № 2464-VI).

Скарга на вимогу про сплату єдиного внеску подається до органу доходів і зборів вищого рівня у письмовій формі протягом десяти календарних днів, що настають за днем отримання платником єдиного внеску вимоги про сплату єдиного внеску, з повідомленням про це органу доходів і зборів, який прийняв вимогу про сплату єдиного внеску (абзац 6 частини четвертої статті 25 Закону № 2464-VI).

Абзацом 8 частини четвертої статті 25 Закону № 2464-VI визначено порядок узгодження сум недоїмки з єдиного внеску встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

За змістом абзацу 9 частини четвертої статті 25 Закону № 2464-VI у разі якщо згоди з органом доходів і зборів не досягнуто, платник єдиного внеску зобов`язаний сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею протягом десяти календарних днів з дня надходження рішення відповідного органу доходів і зборів або оскаржити вимогу до органу доходів і зборів вищого рівня чи в судовому порядку.

Отже, зміст наведених норм дає підстави для висновку, що встановлений абзацом 9 частини четвертої статті 25 Закону строк для платника податків, протягом якого останній може оскаржити вимогу в судовому порядку у взаємозв`язку із положеннями статті 122 КАС України, становить десять днів з дня коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Аналогічний висновок зроблено Верховним Судом у постанові від 09.03.2021 в адміністративній справі № 560/2798/20.

Питання ж поважності причин пропуску строку звернення до суду є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються обставини та підстави такого пропуску.

Позивач вказує, що від відповідача не отримував оскаржуваної вимоги, а про її існування йому стало відомо лише 09.11.2021 від працівників державної виконавчої служби.

Так, слід зазначити, що відповідно до номера трекінгу 574 поштовий лист Корольовського відділу державної виконавчої служби у м. Житомирі Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) був вручений ОСОБА_1 09.11.2021.

З даним позовом позивач звернулася до суду 23.12.2021.

Таким чином, позивач пропустив строк звернення до суду, встановлений КАС України та Законом №2464-VI

Суд зауважує, що зі змісту вищенаведених норм КАС України та Закону №2464-VI вбачається, що початок перебігу строку звернення до адміністративного суду пов`язується з днем, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому, у випадку пропуску строку звернення до суду підставами для розгляду справи є лише наявність поважних причин, тобто обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Водночас, положення "повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке прийнято рішення або вчинені дії. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду. Доказами того, що особа знала про можливе порушення своїх прав є, зокрема, умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Суд зазначає, що будь-яких обставин, які б об`єктивно перешкоджали звернутися з адміністративним позовом у строк, встановлений ч.4 ст.25 Закону №2464-VI позивач не повідомив.

При цьому, незнання про порушення прав (на чому наголошує позивач) через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Практика Європейського суду з прав людини, яка відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23.02.2006 N3477-IV є джерелом права, також містить положення, відповідно до яких право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду за захистом порушених прав (рішення від 22.10.1996 у справі "Стаббінгс та інш. проти Великобританії", рішення від 27.02.1980 у справі "Девеер проти Бельгії" ).

Отже, такі строки обмежують час, протягом якого правовідносини можуть вважатися спірними.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що позивачем не наведено у заяві про поновлення строку звернення до суду від 02.02.2022 (вх.9820/22) поважних та об`єктивних причин пропуску строку, а тому не визнає поважними підстави пропуску.

Суд повторно залишає без руху позовну заяву та надає можливість позивачу, у порядку статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України, подати заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням інших підстав для поновлення строку звернення до суду.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив:

У задоволенні клопотання позивача від 02 лютого 2022 за вх.9820/22 про поновлення пропущеного процесуального строку- відмовити.

Визнати причини пропущення строку на звернення до суду, зазначені у клопотанні ОСОБА_1 , неповажними.

Продовжити строк залишення без руху позовної заяви ОСОБА_1 , встановлений ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 06 січня 2021 року.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі недоліки протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про продовження строку залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про продовження строку залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Г.В. Чернова