Справа № 640/19906/19
Суддя: Кузьменко Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2022-02-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

11 лютого 2022 року м. Київ

Колегія Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача Кузьменка В.В.,

суддів: Ганечко О.М., Василенка Я.М.,

розглянувши у порядку письмового провадження у м. Києві заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в постанові Шостого апеляційного адміністративного суду від 03.08.2021 у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Керівника відділу з питань звернень громадян Апарату Верховної ради України Адамович Наталії Миколаївни про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 звернулась до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Керівника відділу з питань звернень громадян Апарату Верховної Ради України Адамович Наталії Миколаївни, в якому просила:

- визнати протиправною бездіяльність керівника Відділу з питань звернень громадян Апарату Верховної Ради України Адамович Наталії Миколаївні щодо невидачі ОСОБА_1 матеріалів перевірки для ознайомлення по її заяві від 20 липня 2019 року та зобов`язати керівника Відділу Адамович Наталію Миколаївну надати можливість ОСОБА_1 знайомитись з матеріалами перевірки її звернень.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 квітня 2021 року в задоволенні позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просила скасувати рішення суду першої інстанції як таке, що ухвалено з порушенням норм матеріального і процесуального права, та прийняти нове рішення про задоволення позову в повному обсязі.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 03.08.2021 апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 квітня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Керівника відділу з питань звернень громадян Апарату Верховної ради Ураїни Адамович Наталії Миколаївни про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії залишено без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 квітня 2021 року - без змін.

Надалі ОСОБА_1 було подано клопотання про виправлення описки у постанові Шостого апеляційного адміністративного суду від 03.08.2021, шляхом зазначення достовірної інформації щодо оскарження до Верховного Суду постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 03.08.2021.

Враховуючи, що безпосередня участь сторін у судовому засіданні, в даному випадку, не є обов`язковою, оскільки матеріали справи містять достатньо письмових доказів для з`ясування фактичних обставин, колегія суддів у відповідності до ст. 313 КАС України визнала можливим проводити розгляд спірного питання за відсутності сторін.

Згідно частини 2 статті 253 Кодексу адміністративного судочинства України питання про внесення виправлень суд може вирішити в порядку письмового провадження.

Перевіривши матеріали справи, колегія суддів вважає, що описка, яка на переконання заявниці, мала місце не підлягає виправленню, виходячи з наступного.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 253 КАС України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасника справи чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Тобто, вказаною статтею визначено вичерпний перелік підстав коли може бути виправлено описку.

Опискою слід вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання. Описка може бути допущена у найменуванні органу чи особи, у назві та реквізитах рішення, яке визнано протиправним, тощо.

Очевидною арифметичною помилкою є порушення правил арифметики при розрахунках завданої шкоди, невиплаченої зарплати тощо. Така помилка може призвести до неправильного визначення розміру задоволення позовних вимог грошового характеру.

Таким чином, колегія суддів приходить до переконання, що вказана ОСОБА_1 обставина щодо зазначення порядку оскарження не є опискою в розумінні вищезазначених вимог чинного законодавства.

Окрім того, положеннями частин 1, 4 ст. 328 КАС України передбачено, що учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.

Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частинах другій і третій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Поряд з цим, відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах незначної складності та інших справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження), крім випадків, якщо:

а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики;

б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи;

в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу;

г) суд першої інстанції відніс справу до категорії справ незначної складності помилково.

Відтак, вищевказана норма п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України носить диспозитивний характер в частині оцінки підстав того, чи підлягає оскарженню судове рішення у випадках, передбачених підпунктами «а»-«г».

Водночас, оцінка зазначених підстав процесуальним законом віднесена до компетенції Верховного Суду.

Вказане, в свою чергу, спростовує доводи заявниці щодо допущення судом апеляційної інстанції описки при зазначенні порядку оскарження постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 03.08.2021.

Викладене свідчить, що колегією суддів не допущено описку при складенні постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 03.08.2021, а спірне питання не можна вважати опискою.

Таким чином, вказана, на думку позивачки, описка в постанові суду, не є опискою, а відтак, не підлягає виправленню судом.

Керуючись наведеним та ст. ст. 253, 321, 325, 328 КАС України,

У Х В А Л И Л А:

Заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в постанові Шостого апеляційного адміністративного суду від 03.08.2021 у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Керівника відділу з питань звернень громадян Апарату Верховної ради України Адамович Наталії Миколаївни про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії про виправлення описки в постанові - залишити без задоволення.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач В. В. Кузьменко

Судді: О. М. Ганечко

Я. М. Василенко