Справа № 200/4699/21
Суддя: Міронова Галина Михайлівна
Дата ухвалення: 2022-02-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 лютого 2022 року справа №200/4699/21

приміщення суду за адресою: 84301, м. Краматорськ вул. Марата, 15

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії: головуючого судді Міронової Г.М., суддів: Геращенка І.В., Компанієць І.Д., секретаря судового засідання Ашумова Т.Е., за участі представника позивача Байрака Р.В., відповідача Попової І.В., розглянув у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «ФУРЛЕНДЕР ВІНДТЕХНОЛОДЖІ» на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 18 серпня 2021 р. (у повному обсязі складено 18 серпня 2021 року у м. Слов`янську) у справі № 200/4699/21 (головуючий І інстанції суддя Зеленов А.С.) за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ФУРЛЕНДЕР ВІНДТЕХНОЛОДЖІ» до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 30 грудня 2020 року № ,

ВСТАНОВИВ:

20.04.2021 року позивач звернувся до суду з позовом, в якому просив визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення, винесене Офісом великих платників податків ДПС 30 грудня 2020 року №, форми Ш, яким ТОВ ФУРЛЕНДЕР ВІНДТЕХНОЛОДЖІ визначено суму штрафних санкцій з податку на додану вартість у розмірі 740 000 грн. ( а.с. 1-7).

Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 18 серпня 2021 року у справі № 200/4699/21 в задоволені позову відмовлено повністю (а.с. 156-160).

Не погодившись з таким рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій останній просив скасувати рішення суду першої інстанції та ухвали нове судове рішення, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі, а саме: визнати протиправними та скасувати податкове повідомлення рішення від 30.12.2020 року № .

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що судом першої інстанції при винесенні рішення не враховані доводи позивача стосовно того, що відповідач прийняв оскаржуване податкове повідомлення рішення від 30.12.2020 року № без розгляду заперечень № 01/824 від 29.12.2020 року до акту від 04.12.2020 року № 589/28-10-51-04/37011495 про результати камеральної перевірки «ТОВ ФУРЛЕНДЕР ВІНДТЕХНОЛОДЖІ» з питання своєчасності сплати до бюджету узгоджених сум грошових зобов`язань з податку на додану вартість в періоді з 30.11.2020 року по 03.12.2020 року, що є підставою для скасування податкового повідомлення рішення від 30.12.2020 року № . Також зазначає, що при проведенні камеральної перевірки відповідачем використано Акти про результати камеральних перевірок від 12.11.2020, 30.11.2020, які не можуть досліджуватись під час проведення камеральної перевірки. Посилається на рішення Верховного Суду від 15.01.2020 року у справі № 200/4418/19-а (а.с. 167-172).

У відзиві на апеляційну скаргу представник відповідача просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін (а.с. 202-205).

В судовому засіданні представник апелянта підтримав доводи апеляційної скарги, наполягав на її задоволенні.

Представник відповідача проти доводів апеляційної скарги заперечував.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Частина 2 цієї статті встановлює: суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Судами першої та апеляційної інстанцій встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю «ФУРЛЕНДЕР ВІНДТЕХНОЛОДЖІ» є юридичною особою, зареєстроване 19.07.2010, номер запису у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб -підприємців та громадських формувань 0001975, ідентифікаційний код 37011495, місцезнаходження: 84306, Донецька область, місто Краматорськ, вулиця Олекси Тихого, будинок 6.

04 грудня 2020 року відповідачем проведена камеральна перевірка з питання своєчасності сплати позивачем до бюджету узгоджених сум грошових зобов`язань з податку на додану вартість в період з 30.11.2020 року по 03.12.2020.

За результатами камеральної перевірки відповідачем 04 грудня 2020 року складений акт № 589/28-10-51-04/37011495, яким вказано на порушення п. 50.1 ст. 50 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року № 2755-VІ (із змінами та доповненнями) в результаті несвоєчасної сплати підприємством узгоджених сум грошових зобов`язань з податку на додану вартість в період з 30.11.2020 по 03.12.2020 р. на загальну суму 3700000 грн., в тому числі: в розмірі 3700 000 грн. з порушенням терміну сплати більше 30 календарних днів (а.с. 10-12).

Акт перевірки надіслано позивачеві 04.12.2020 і отримано підприємством 14.12.2020 року, що сторонами у справі не заперечується.

29 грудня 2020 року позивачем направлено заперечення на акт перевірки від 04.12.2020 року № 589/28-10-51-04/37011495 (вих.№ 01/824 від 29.12.2020) (а.с.13-15).

30 грудня 2020 року на підставі акту перевірки від 04 грудня 2020 року № 589/28-10-51-04/37011495 відповідачем на підставі статті 126 Податкового кодексу України прийнято податкове повідомлення-рішення № , яким за затримку на 266 календарних днів сплати грошового зобов`язання в сумі 3700000 грн. позивача зобов`язано сплатити штраф у розмірі 20% з податку на додану вартість у сумі 740 000 грн. (а.с. 16).

18 січня 2021 року позивачем подано скаргу на податкове повідомлення - рішення від 30 грудня 2021 року № (а.с.18-22).

Рішенням ДПС України від 02 квітня 2021 року № 7496/6/99-00-06-03-01-06 скаргу залишено без задоволення, а оскаржуване рішення без змін (а.с.23-27).

Спірним у цій справі є правомірність прийняття відповідачем податкового повідомлення-рішення від 30 грудня 2020 року № .

При вирішенні справи суд виходить з наступного.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства визначає Податковий кодекс України від 02 грудня 2010 року № 2755-VI.

У пункті 1.1. статті 1 Податкового кодексу України визначено, що Податковий кодекс України регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Підпунктом 14.1.39 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України визначено, що грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

За змістом підпункту 14.1.175. пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом.

Штрафна санкція (фінансова санкція, штраф) - плата у вигляді фіксованої суми та/або відсотків, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи, а також штрафні санкції за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності (підпункт 14.1.265 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України).

У відповідності із пунктом 49.18 статті 49 Податкового кодексу України податкові декларації, крім випадків, передбачених цим Кодексом, подаються за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює:

- календарному місяцю (у тому числі в разі сплати місячних авансових внесків) - протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) місяця (підпункт 49.18.1);

- календарному кварталу або календарному півріччю (у тому числі в разі сплати квартальних або піврічних авансових внесків) - протягом 40 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) кварталу (півріччя) (підпункт 49.18.2);

- календарному року, крім випадків, передбачених підпунктами 49.18.4 та 49.18.5 цього пункту - протягом 60 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) року (підпункт 49.18.3);

- календарному року для платників податку на доходи фізичних осіб - до 1 травня року, що настає за звітним (підпункт 49.18.4);

- календарному року для платників податку на доходи фізичних осіб підприємців протягом 40 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) року (підпункт 49.18.5).

Статтею 203 Податкового кодексу України визначено, що податкова декларація подається за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює календарному місяцю, протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) місяця (пункт 203.1).

За унормуванням п. 50.1 ст. 50 Податкового кодексу України у разі якщо у майбутніх податкових періодах (з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу) платник податків самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявляє помилки, що містяться у раніше поданій ним податковій декларації (крім обмежень, визначених цією статтею), він зобов`язаний надіслати уточнюючий розрахунок до такої податкової декларації за формою чинного на час подання уточнюючого розрахунку.

Платник податків має право не подавати такий розрахунок, якщо відповідні уточнені показники зазначаються ним у складі податкової декларації за будь-який наступний податковий період, протягом якого такі помилки були самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявлені.

У разі якщо показники оприлюдненої разом з аудиторським звітом річної фінансової звітності зазнали змін порівняно з показниками звіту про фінансовий стан (баланс) та звіту про прибутки та збитки та інший сукупний дохід (звіту про фінансові результати), що подаються разом з податковою декларацією згідно з абзацом другим пункту 46.2 статті 46 цього Кодексу, та такі зміни вплинули на показники раніше поданої річної податкової декларації з податку на прибуток підприємств за відповідний податковий (звітний) період, платники податку на прибуток, які відповідно до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" зобов`язані оприлюднювати річну фінансову звітність та річну консолідовану фінансову звітність разом з аудиторським звітом, подають уточнюючий розрахунок до річної податкової декларації у строк не пізніше 10 червня року, наступного за звітним.

Платник податків, який самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявляє факт заниження податкового зобов`язання минулих податкових періодів, зобов`язаний, за винятком випадків, установлених пунктом 50.2 цієї статті:

а) або надіслати уточнюючий розрахунок і сплатити суму недоплати та штраф у розмірі трьох відсотків від такої суми до подання такого уточнюючого розрахунку. Цей штраф не застосовується у разі подання уточнюючого розрахунку до податкової декларації з податку на прибуток підприємств за попередній податковий (звітний) рік з метою здійснення самостійного коригування відповідно до статті 39 цього Кодексу у строк не пізніше 1 жовтня року, наступного за звітним;

б) або відобразити суму недоплати у складі декларації з цього податку, що подається за податковий період, наступний за періодом, у якому виявлено факт заниження податкового зобов`язання, збільшену на суму штрафу у розмірі п`яти відсотків від такої суми, з відповідним збільшенням загальної суми грошового зобов`язання з цього податку.

Якщо після подачі декларації за звітний період платник податків подає нову декларацію з виправленими показниками до закінчення граничного строку подання декларації за такий самий звітний період або подає у наступних податкових періодах уточнюючу декларацію внаслідок виконання вимог пункту 169.4 статті 169 цього Кодексу, то штрафи, визначені у цьому пункті, не застосовуються.

Пунктом 54.1 статті 54 Податкового кодексу України окреслено, що крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом. Така сума грошового зобов`язання та/або пені вважається узгодженою.

Підпунктом 54.3.3 пункту 54.3 статті 54 Податкового кодексу України передбачено, що контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, якщо згідно з податковим та іншим законодавством особою, відповідальною за нарахування сум податкових зобов`язань з окремого податку або збору, застосування штрафних (фінансових) санкцій та пені, у тому числі за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності, є контролюючий орган.

Платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом (пункт 57.1 статті 57 Податкового кодексу України).

За приписами пункту 57.3 статті 57 Податкового кодексу України у разі визначення грошового зобов`язання контролюючим органом за підставами, зазначеними у підпунктах 54.3.1 - 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу, платник податків зобов`язаний сплатити нараховану суму грошового зобов`язання протягом 10 календарних днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення, крім випадків, коли протягом такого строку такий платник податків розпочинає процедуру оскарження рішення контролюючого органу.

У разі оскарження рішення контролюючого органу про нараховану суму грошового зобов`язання платник податків зобов`язаний самостійно погасити узгоджену суму, а також пеню та штрафні санкції за їх наявності протягом 10 календарних днів, наступних за днем такого узгодження.

20 листопада 2019 року відповідачем до податкового органу було подано податкову декларацію з податку на додану вартість за жовтень 2019 року, якою було визначено суму податку у розмірі 5768 074,00 грн.

11 березня 2020 року відповідачем до податкового органу було подано уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок, якою було визначено суму податку у розмірі 20394 558,00 грн.

Погашення за вказаним узгодженим грошовим зобов`язанням з податку на додану вартість за жовтень 2019 року визначене уточнюючим розрахунком від 11.03.2020 року та фактично було сплачено 02.12.2020, тобто із затримкою в 266 днів (а.с.112-116).

Підпунктом 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 Податкового кодексу України визначено право податкового органу проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

За наявним в матеріалах справи актом № 589/28-10-51-04/37011495 проводилась камеральна перевірка позивача з питань своєчасності сплати до бюджету узгоджених зобов`язань з податку на додану вартість в період з 30.11.2020 року по 03.12.2020 року.

Пунктом 75.1 статті 75 Податкового кодексу України визначено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

За змістом підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового.

Камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового (п.п. 75.1.1. ПКУ).

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкової звітності, реєстрації податкових накладних, сплати податків виключно на підставі даних, що зберігаються (обробляються) у відповідних інформаційних базах.

Тобто, при проведенні камеральних перевірок податкові органи мають право перевіряти податкову звітність на наявність арифметичних або методологічних помилок, досліджувати логічний зв`язок та узгодженість відповідних показників безпосередньо декларації, а також додатків до неї, порівнювати показники декларацій за поточний і попередні звітні періоди тощо.

Однак, Податковий кодекс України не надає податковим органам повноважень під час камеральної перевірки перевіряти декларування окремих показників "по суті", тобто аналізувати документи і окремі операції платника податків для перевірки достовірності декларування тих чи інших показників.

Така перевірка може здійснюватися лише в межах документальної перевірки планової або позапланової.

Цей висновок також підтверджується сформованою практикою Верховного Суду в справах № 806/360/17, № 808/103/17 та інших.

Таким чином згідно із законодавством і судовою практикою, при проведенні камеральної перевірки податкова може аналізувати правильність заповнення звітності, своєчасність її подачі, однак не має права перевіряти достовірність самих показників.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Пунктом 76.3 статті 76 Податкового кодексу України (в редакції на момент проведення перевірок) передбачено, що камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.

Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

Контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку. (пункт 102.1 статті 102 ПК України).

У разі подання платником податку уточнюючого розрахунку до податкової декларації контролюючий орган має право визначити суму податкових зобов`язань за такою податковою декларацією протягом 1095 днів з дня подання уточнюючого розрахунку.

Правилами пункту 126.1 статті 126 Податкового кодексу України передбачено: у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу у таких розмірах:

- при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу;

- при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 20 відсотків погашеної суми податкового боргу.

В акті Офісу великих платників податків ДПС від 04.12.2020 про результати камеральної перевірки ТОВ «ФУРЛЕНДЕР ВІНДТЕХНОЛОДЖІ» з питання своєчасності сплати до бюджету узгоджених сум грошових зобов`язань з податку на додану вартість в період з 30.11.2020 по 03.12.2020 зазначено, що податковим органом було проведено камеральну перевірку позивача та при перевірці було використано, зокрема, акт від 12.11.2020 № 294/28-10-51-04/37011495 про результати камеральної перевірки позивача з питання своєчасності сплати до бюджету узгоджених сум грошових зобов`язань з податку на додану вартість в період з 30.01.2020 по 11.11.2020; акт від 30.11.2020 № 572/28-10-51-04/37011495 про результати камеральної перевірки позивача з питання своєчасності сплати до бюджету узгоджених сум грошових зобов`язань з податку на додану вартість в період з 12.11.2020 по 29.11.2020 (а.с. 11).

Таким чином при проведенні камеральної перевірки позивача було використано акти, які не можуть досліджуватись під час проведення камеральної перевірки.

За унормуванням п. 86.7 ст. 86 Податкового кодексу України у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки, вони мають право подати свої заперечення та/або додаткові документи в порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки).

Такі заперечення та/або додаткові документи розглядаються контролюючим органом протягом семи робочих днів, що настають за днем їх отримання (днем завершення перевірки, проведеної у зв`язку з необхідністю з`ясування обставин, що не були досліджені під час перевірки та зазначені у зауваженнях), та платнику податків надсилається відповідь у порядку, визначеному статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень. Платник податків (його уповноважена особа та/або представник) має право брати участь у розгляді заперечень та/або додаткових документів, про що такий платник податків зазначає у запереченнях та/або листі про надання додаткових документів в порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу.

У разі якщо платник податків виявив бажання брати участь у розгляді його заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів, зазначивши про це в запереченні та/або листі про надання додаткових документів у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, контролюючий орган зобов`язаний повідомити такому платнику податків про місце і час проведення такого розгляду. Таке повідомлення надсилається платнику податків не пізніше наступного робочого дня з дня отримання від нього заперечень та/або листа про надання додаткових документів у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, але не пізніше ніж за чотири робочі дні до дня їх розгляду. Повідомлення має бути надіслано у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Участь керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу у розгляді заперечень платника податків до акта перевірки є обов`язковою. Такі заперечення є невід`ємною частиною акта (довідки) перевірки.

Рішення про визначення грошових зобов`язань приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу з урахуванням результатів розгляду заперечень платника податків (у разі їх наявності). Платник податків або його законний представник може бути присутнім під час прийняття такого рішення.

П. 86.8. ст. 86 Податкового кодексу України передбачено, що податкове повідомлення-рішення приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки у порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень, а за наявності заперечень посадових осіб платника податків до акта перевірки та/або додаткових документів, поданих у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, приймається з урахуванням висновку про результати розгляду заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів - протягом трьох робочих днів, наступних за днем розгляду заперечень та/або додаткових документів і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків.

У відповідності до абзацу 2 п. 44.7. статті 44 Податкового кодексу України протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта перевірки, платник податків має право подати контролюючому органу, що проводив перевірку, заперечення та/або додаткові документи, які підтверджують показники, відображені таким платником податків у податковій звітності.

Зміст вказаних положень пункту 86.7 статті 86 Податкового кодексу України дає підстави для висновку про те, що при прийнятті податкового повідомлення-рішення контролюючим органом повинні враховуватися не лише висновки акта перевірки, а й результати розгляду заперечень платника податків на такий акт як його невід`ємної частини.

Матеріалами справи підтверджено, що акт перевірки було надіслано поштою 04.12.2020 та отримано позивачем 14.12.2020. Отже останнім днем для подання заперечень на акт перевірки є 29.12.2020, а не 28.12.2020, як зазначено судом першої інстанції, оскільки 25.12.2020 у відповідності до ст. 73 КЗпП України є святковим і неробочим днем (а.с. 9-12).

Таким чином позивач своєчасно скористався своїм правом на надання заперечень у вказаний законодавством строк. Хоча податкове-повідомлення рішення приймається протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки, складається враження, що відповідач навмисно прийняв спірне рішення саме 30.12.2020 року.

Разом з тим, відповідач прийняв податкове повідомлення-рішення 30.12.2020 без розгляду заперечень від 29.12.2020 з порушенням строків для прийняття податкового повідомлення-рішення, які встановлені п. 86.8 ст. 86 Податкового кодексу України.

Отже, неврахування контролюючим органом при прийнятті податкового органу своєчасно поданих заперечень на акт перевірки є підставою для скасування податкового повідомлення-рішення.

Зазначений висновок узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, викладеній у постанові від 15.01.2020 у справі № 200/4418/19-а.

Згідно ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

З огляду на викладене податкове повідомлення-рішення від 30.12.2020 № , винесене на підставі акту від 04.12.2020, яким застосовано до товариства штрафні санкції на підставі ст. 126 Податкового кодексу України у сумі 740 000 грн., є таким, що прийняте контролюючим органом протиправно, отже підлягає скасуванню, а позовні вимоги задоволенню у повному обсязі.

У відповідності до вимог ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

І відповідачем не доведено, що у спірних відносинах він діяв правомірно, прийнявши спірне податкове повідомлення-рішення.

Згідно ч. 1 ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Розподіл судових витрат здійснено з урахуванням ст. 139 КАС України.

Керуючись ст. ст. 195, 308, 310, 315, п. 4 ч. 1 ст. 317, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «ФУРЛЕНДЕР ВІНДТЕХНОЛОДЖІ» на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 18 серпня 2021 р. - задовольнити.

Рішення Донецького окружного адміністративного суду від 18 серпня 2021 р. у справі № 200/4699/21 - скасувати.

Прийняти нову постанову.

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ФУРЛЕНДЕР ВІНДТЕХНОЛОДЖІ» до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 30 грудня 2020 року № задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 30 грудня 2020 року № .

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (, адреса: 04119, м. Київ, вул. Дегтярівська, буд. 11 Г) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ФУРЛЕНДЕР ВІНДТЕХНОЛОДЖІ» (, адреса: 84306, м. Краматорськ Донецької області, вул. О.Тихого, буд. 6) судові витрати зі сплати судового збору в сумі 13370 (тринадцять тисяч триста сімдесят грн.).

Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку встановленому ст.328 Кодексу адміністративного судочинства України до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 14 лютого 2022 року.

Головуючий суддя Г.М. Міронова

Судді І.В. Геращенко

І.Д. Компанієць