Справа № 160/9483/19
Суддя: Бухтіярова Марина Миколаївна
Дата ухвалення: 2022-01-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

31 січня 2022 року Справа №160/9483/19

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Бухтіярової М.М.

розглянувши у спрощеному позовному провадженні (у письмовому провадженні) клопотання Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про розгляд справи в загальному порядку в адміністративній справі №160/9483/19 за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних позовних вимог на предмет спору на стороні відповідача: ОСОБА_2 , про визнання протиправним та скасування припису, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради, в якій позивач просить:

- визнати протиправним та скасувати припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 14.08.2019, прийнятий Управлінням Державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради, про невиконання власником домоволодіння ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 вимог припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03.07.2019, що є порушенням абз. 4 п. 14 порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМ України від 23.05.2011 № 553.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.04.2020 у задоволенні позовних вимог відмовлено в повному обсязі.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 28.10.2020 рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.04.2020 було залишено без змін.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 13.12.2021 рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.04.2020 та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 28.10.2020 скасовано, а справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

04.01.2022 на виконання постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 13.12.2021 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшли матеріали адміністративної справи №160/9483/19 за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних позовних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_2 , про визнання протиправним та скасування припису.

Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.01.2022 дана адміністративна справа розподілена судді Бухтіяровій М.М.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.01.2022 року адміністративну справу №160/9483/19 прийнято до розгляду, розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні) з 11.02.2022 року за наявними у справі матеріалами.

Цією ж ухвалою встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позов протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії цієї ухвали, разом із доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача.

Також, цією ж ухвалою суду від 10.01.2022 року витребувано від відповідача докази вжиття заходів для реалізації права позивача бути присутнім під час здійснення повторної перевірки 14.08.2019, зокрема, щодо повідомлення його про проведення повторної перевірки.

Копію ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.01.2022 направлено учасникам справи.

27.01.2022 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшло клопотання від Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про розгляд справи в загальному порядку. В обґрунтування заявленого клопотання відповідачем зазначено наступне. Статтею 263 Кодексу адміністративного судочинства України визначені підстави щодо розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справи, а саме: 1) оскарження бездіяльності суб`єкта владних повноважень або розпорядника інформації щодо розгляду звернення або запиту на інформацію; 2) оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг; 3) припинення за зверненням суб`єкта владних повноважень юридичних осіб чи підприємницької діяльності фізичних осіб - підприємців у випадках, визначених законом, чи відміни державної реєстрації припинення юридичних осіб або підприємницької діяльності фізичних осіб - підприємців; 4) стягнення грошових сум, що ґрунтуються на рішеннях суб`єкта владних повноважень, щодо яких завершився встановлений цим Кодексом строк оскарження та сума яких не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 5) оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо в`їзду (виїзду) на тимчасово окуповану територію. Проте, предмет позову не входить до вищевказаного переліку. Крім того, відповідно до ч. 7 ст. 262 КАС України відповідач має право подати в строк для подання відзиву клопотання про розгляд справи у судовому засіданні. За таких обставин, для забезпечення повного, всебічного розгляду справи відповідача вважає за доцільне розгляд даної справи проводити за правилами загального позовного провадження з повідомленням учасників справи та призначенням підготовчого судового засідання.

Розглянувши подане відповідачем клопотання, суд дійшов висновку про відсутність підстав для його задоволення, виходячи з наступного.

Статтею 1 Кодексу адміністративного судочинства України цей кодекс визначає юрисдикцію та повноваження адміністративних судів, встановлює порядок здійснення судочинства в адміністративних судах (далі - КАС України).

Частинами 1-3 статті 12 КАС України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

При цьому, частиною 4 статті 12 КАС України чітко визначено, що виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України «Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років»;

6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.

Умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Згідно із ч.2 ст.257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Згідно з частиною 4 цієї статті за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто суми, яка перевищує 1135000,00грн. (2270,00грн. х 500).

Отже, цим Кодексом визначено виключні категорії спорів, які не можуть бути розглянуті адміністративним судом в порядку спрощеного позовного провадження.

При цьому, законодавець чітко визначив, що за правилами спрощеного позовного провадження може розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, перелічених у ч.4 ст.12 КАС України та ч.4 ст.257 КАС України.

Проте, предмет спору у даній справі не віднесений до категорій, перелічених у ч.4 ст.12 КАС України та ч.4 ст.257 КАС України.

Частиною 5 ст. 262 КАС України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Тобто, за загальним правилом, відкриті у спрощеному позовному провадженні справи розглядаються судом без виклику сторін за наявними у справі матеріалами. Однак суд за власною ініціативою або за клопотанням сторони може призначити судове засідання за наявності достатніх для цього обґрунтованих підстав.

Проте, відповідачем не обґрунтовано необхідності розгляду справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Посилання відповідача в обґрунтування необхідності переходу до розгляду справи у загальне позовне провадження на положення статті 263 КАС України суд вважає безпідставним, оскільки розгляд цієї справи призначено за правилами ст. 262 КАС України.

Зважаючи на те, що у справі, що розглядається, позивачем є фізична особа і предметом спору є встановлення правомірності припису Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради від 14.08.2019 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, дана справа не є такою, що відповідно до категорій, перелічених у ч.4 ст.12 КАС України та ч.4 ст.257 КАС України, має розглядатися за правилами загального позовного провадження.

Суд також звертає увагу на те, що розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі (частина перша статті 262 КАС України) з усіма правами, наданими сторонам Кодексом адміністративного судочинства України та наведених додатково судом в ухвалі про прийняття справи до провадження.

Відповідач (його представник) не позбавлені права викладати свої аргументи, пояснення, міркування у відзиві на позовну заяву, запереченнях, додаткових поясненнях та подавати докази.

Також, положення Кодексу адміністративного судочинства України гарантують права учасників справи безпосередньо знайомитись з матеріалами справи, зокрема і з аргументами іншої сторони та інших учасників та реагувати на ці аргументи відповідно до процесуального законодавства.

Відповідно до ч.8 ст.262 Кодексу адміністративного судочинства України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Відтак, доводи відповідача про те, що для повного, всебічного розгляду справи розгляд справи має здійснюватись за правилами загального позовного провадження з повідомленням учасників справи та призначенням підготовчого судового засідання, безпідставні та необґрунтовані.

Суд зазначає, що законодавець не пов`язує законність та обґрунтованість судового рішення з викликом сторін у судове засідання.

Також суд враховує чинність станом на теперішній час в країні карантину, запровадженого приписами постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020р. №211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» зі змінами, внесеними постановою Кабінету Міністрів України від 17.02.2021р. №104 «Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України», та тенденцію щодо погіршення ситуації з коронавірусом на території України, в тому числі на території Дніпропетровської області, та стрімке зростання захворюваності на COVID-19 серед працівників суду, у зв`язку із чим задля недопущення подальшого зростання захворюваності серед працівників та відвідувачів суду та з метою забезпечення належної безпеки учасників судового процесу, суд вважає за належне розгляд даної справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін.

Зважаючи на викладене, а також враховуючи те, що категорія та складність справи, кількість сторін, обсяг та характер доказів у справі, характер спірних правовідносин не вимагає проведення судового засідання, суд дійшов висновку про відсутність підстав для розгляду справи за правилами загального позовного провадження та відхилення клопотання відповідача.

Згідно з ч.4 ст.260 КАС України у разі якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обгрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

За таких обставин, суд дійшов висновку про залишення клопотання відповідача про розгляд справи в загальному порядку без задоволення.

Керуючись ст. ст.12, 243, 248, 257, 260, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

УХВАЛИВ:

Клопотання Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про розгляд справи в загальному порядку в адміністративній справі №160/9483/19 за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних позовних вимог на предмет спору на стороні відповідача: ОСОБА_2 , про визнання протиправним та скасування припису - залишити без задоволення.

Ухвала не може бути оскаржена окремо, але заперечення проти неї можуть бути включені до скарги на судове рішення, ухвалене за результатами розгляду даної справи.

Суддя М.М. Бухтіярова