Справа № 640/21471/20
Суддя: Черпіцька Людмила Тимофіївна
Дата ухвалення: 2022-02-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 лютого 2022 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі: головуючого- судді: Черпіцької Л.Т., суддів: Пилипенко О.Є., Собківа Я.М., за участю секретаря: Висоцького А.М., розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Державної аудиторської служби України на рішення Окружного адміністративного суду м, Києва від "22" вересня 2021 р. у справі за адміністративним позовом Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" до Державної аудиторської служби України, третя особа без самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю «Діаконт» про визнання протиправним та скасування висновку,

В С Т А Н О В И Л А:

Державне підприємство "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" звернулося до суду,з позовом, у якому просило визнати протиправним і скасувати висновок Державної аудиторської служби України, опублікований 27 серпня 2020 року, про результати моніторингу закупівлі державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» ДК 021:2015:32320000-2: Телевізійне й аудіовізуальне обладнання (Система промислового телебачення для енергоблока № З ВП ЮУАЕС), (https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2020-04-16-010060-b).

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що не погоджується із висновками Держаудитслужби, викладеними у висновку від 27 серпня 2020 року, оскільки висновки відповідача щодо виявлених під час моніторингу закупівель порушень у сфері публічних закупівель є необґрунтованими, безпідставними та такими, що суперечать вимогам чинного законодавства, а отже, відповідно, складений на підставі здійснення такого моніторингу висновок є незаконними та таким, що підлягає скасуванню.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 вересня 2021 року позов задоволено.

Ухвалюючи рішення, суд першої інстанції дійшов висновку, що тендерна пропозиція ТОВ «Діаконт» відповідає умовам тендерної документації ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом», тому оскаржуваний висновок складено відповідачем без врахування фактичних обставин справи, а мотиви останнього не відповідають наявним у матеріалах справи доказам.

Відповідач, не погоджуючись із судовим рішенням, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм процесуального права та недотримання норм матеріального права, просить скасувати його та ухвалити нову постанову, якою в задоволенні позову відмовити.

Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що суд першої інстанції не врахував те, що:

тендерні пропозиції TOB «Діаконт» та ТОВ «Комтех» не містять інформації щодо типу та марки обладнання, яке планується до постачання, що передбачено у Додатках № 1, № 2 до тендерної документації;

тендерна пропозиція ТОВ «Діаконт» містить документ « 41 Технічний опис, pdf», у якому відсутня інформація, передбачена у пункті 2.3 розділів 2,4,11,13,14 додатку 4 до тендерної документації;

тендерна пропозиція ТОВ «Діаконт» містить листи - відгуки ВП ЮУАЕС, ВП ЗАЕС та ВП РАЕС про належне виконання ТОВ «Діаконт» договірних зобов`язань, які не підтверджують позитивний досвід експлуатації систем промислового телебачення, у зв`язку з чим недотримано вимоги встановлені абз 7 п. 6 розділу III тендерної документації.

Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому просить залишити скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, наполягаючи на необґрунтованості доводів скаржника і правильності висновків суду першої інстанції.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції, оцінивши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на таке.

З матеріалів справи вбачається, що державним підприємством «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом», 16 квітня 2020 року розміщено в електронній системі закупівель оголошення про проведення закупівлі ДК 021:2015:32320000-2: Телевізійне й аудіовізуальне обладнання (Система промислового телебачення для енергоблока № З ВП ЮУАЕС), номер закупівлі у електронній системі закупівель UA-2020-04-16-010060- Ь, (https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2020-04-16-010060-b) (далі - Закупівля).

Для участі у торгах свої пропозиції подали три учасники: ТОВ «Діаконт», ТОВ «Комтех», NUVIA a.s.

За результатами розгляду тендерних пропозицій на їх відповідність технічним вимогам, визначеним у тендерній документації, та учасників на відповідність встановленим у тендерній документації кваліфікаційним критеріям, ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» 06 липня 2020 року прийнято рішення про допуск до електронного аукціону тендерних пропозицій ТОВ «Діаконт» та ТОВ «Комтех».

За результатами автоматичного електронного аукціону, який відбувся 03 серпня 2020 року, найбільш економічно вигідною пропозицією визначена тендерна пропозиція учасника ТОВ «Діаконт» з остаточною ціною пропозиції 81 288 024,00 грн, у т. ч. ПДВ.

04 серпня 2020 року тендерним комітетом позивача визначено учасника ТОВ «Діаконт» переможцем.

19 серпня 2020 року між державним підприємством «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» та ТОВ «Діаконт» укладено договір № 53-129-01- 20-02159, який 20 серпня 2020 року розміщений в електронній системі закупівель.

06 серпня 2020 року Державною аудиторською службою України згідно з наказом № 222 прийнято рішення про початок моніторингу Закупівлі.

За результатами моніторингу Державною аудиторською службою України 27 серпня 2020 року в системі електронних закупівель оприлюднено висновок про результати моніторингу закупівлі, у пункті 2 констатуючої частини якого вказано, що за результатами аналізу питання розгляду тендерних пропозицій ТОВ «Діаконт» та ТОВ «Комтех» установлено порушення ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» абзацу другого пункту 2 частини 1 статті 31 Закону України «Про публічна закупівлі».

Пунктом 3 констатуючої частини оскаржуваного висновку зобов`язано ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень законодавства у сфері публічних закупівель в установленому порядку, зокрема шляхом відміни тендеру.

03 вересня 2020 року ДГІ «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» у встановлений Законом строк в електронній системі закупівель оприлюднено аргументовані заперечення до такого Висновку.

Однак, станом на день подання цієї позовної заяви відповідачем не зазначено у електронній системі закупівель інформації щодо результатів розгляду заперечень до висновку, наданих позивачем.

Не погоджуючись з викладеними діями та висновком уповноваженого органу про результати моніторингу закупівлі позивач звернувся до суду з адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, висновкам суду першої інстанції та доводам скаржника, колегія суддів зазначає таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Нормативно-правовим актом, який установлює правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади, є Закон України «Про публічні закупівлі» (тут і надалі у редакції, яка діяла станом на момент виникнення спірних правовідносин, а саме № 922-УІІІ редакція від 02 квітня 2020 року).

Відповідно до пункту 11 частини 1 статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі», моніторинг закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель на всіх стадіях закупівлі з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Частиною 1 статті 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено, що моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання.

Моніторинг- закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини 4 статті 22 цього Закону.

Згідно частини 2 статті 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» встановлено, що рішення про початок моніторингу закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 9 цього Закону.

Частиною 6 статті 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» встановлено, що за результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Приписами частини 7 статті 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що у висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг закупівлі, його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місцезнаходження; 2) найменування предмета закупівлі та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю необхідною для більш детального опису результатів моніторингу закупівлі.

Якщо за результатами моніторингу закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Форма висновку про результати моніторингу закупівлі та порядок його заповнення затверджені наказом Державної аудиторської служби України від 23 квітня 2018 року № 86 (надалі - Порядок № 86).

Пунктом 3 Порядку №86 визначено, що висновок складається у формі електронного документа та заповнюється відповідно до встановленої форми висновку про результати моніторингу закупівлі, затвердженої наказом Державної аудиторської служби України від 23 квітня 2018 року № 86 (далі - форма висновку) в електронній системі закупівель.

Відповідно до пунктів 4-6 Порядку № 86 після заповнення форми висновку висновок вивантажується з електронної системи закупівель у візуальну форму у форматі текстового редактора для його підписання та затвердження. Висновок підписується та затверджується накладанням електронного підпису з дотриманням вимог законодавства у сфері електронного документообігу та електронного цифрового підпису. Для оприлюднення підписаний та затверджений висновок завантажується в електронну систему закупівель, на форму висновку накладається електронний підпис посадової особи органу державного фінансового контролю, яка здійснила моніторинг закупівлі.

З матеріалів справи вбачається, що Державною аудиторською службою України відповідно др. частини 2 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», пункту 9 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року № 43, наказу Держаудитслужби від 06 серпня 2020 року № 222 «Про початок моніторингу закупівель» здійснено моніторинг процедури закупівлі в частині дотримання позивачем законодавства у сфері публічних закупівель ID: UA-2020-04- 16-010060-Ь (Система промислового телебачення для енергоблоку № З ВП ЮУАЕС).

Відповідно до статті 30 Закону України «Про публічні закупівлі» (в редакції на час виникнення спірних правовідносин) Замовник відхиляє тендерну пропозицію в разі якщо:

1) учасник: не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону; не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником;

2) переможець: відмовився від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації або укладення договору про закупівлю; не надав документи, що підтверджують відсутність підстав, передбачених статтею 17 цього Закону;

3) наявні підстави, зазначені у статті 17 і частині сьомій статті 28 цього Закону;

4) тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації.

З правової норми статті ЗО Закону України «Про публічні закупівлі» випливає про необхідність відхилення замовником тендерної пропозиції в разі якщо учасник, зокрема: тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації.

Щодо доводів скаржника про неврахування судом першої інстанцій того факту, що тендерні пропозиції ТОВ «Діаконт» та ТОВ «Комтех» не містили інформації щодо типу та марки обладнання, яке планується до постачання, що передбачено у Додатках № 1 та № 2 до тендерної документації, то колегія суддів їх відхиляє, з огляду на таке.

Як свідчать матеріали справи, система промислового телебачення являє собою одиничну продукцію (автоматизована система управління і/або контролю), виробництво якої здійснюється на підставі технічного завдання (технічної специфікації), розробленого та

затвердженого у порядку, встановленому СОУ НАЕК 077:2015 «Управління закупівлями продукції. «Технічні умови», «Технічні специфікації» та «Технічні завдання» на продукцію для атомних електростанцій (АЕС). Порядок розроблення, розгляду, погодження та поводження».

Оскільки система промислового телебачення є комплексною системою, яка складається з великої кількості частин (комплектуючих) обладнання різного за типом та марками, ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» не визначало у тендерній документації, зокрема, у додатках до неї, вимог щодо типу та марки обладнання, що вбачається зі змісту відповідних колонок Додатку № 1 та № 2 до тендерної документації.

Водночас форми Додатків № 1 та № 2 до тендерної документації (назви колонок таких додатків) є уніфікованими для проведення закупівель різних видів товару (у тому числі як серійного, так і одиничного виробництва), заголовки форм таблиць передбачають можливість зазначити найменування товару (для несерійних товарів) або типу та марки (для серійної продукції).

На виконання вимог тендерної документації учасником процедури закупівлі ТОВ «Діаконт» в електронній системі закупівель розміщено тендерну пропозицію (цінову) та інформацію про технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі учасником ТОВ «Комтех» - тендерну пропозицію (цінову) та інформацію про технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, оформлені відповідно до запропонованих Замовником форм, викладених у Додатках 1, 2 до тендерної документації.

Разом з цим, з аналізу наданих до суду матеріалів вбачається, детальна інформація щодо складових частин системи, їх типи, марки, характеристики, визначені учасниками окремо у наданих у складі їх тендерних пропозицій проектах технічних завдань (технічних специфікацій), а саме, ТОВ «Діаконт» та ТОВ «Комтех».

Отже, з викладеного вбачається, що на виконання вимог умов тендерної документації позивача, ТОВ «Діаконт» та ТОВ «Комтех» надано до замовника документи на підтвердження інформації щодо типу та марки обладнання, яке планується до постачання, що передбачено у Додатках № 1 та № 2 до тендерної документації.

Щодо доводів скаржника про те, що тендерна пропозиція ТОВ «Діаконт» містить документ « 41_Технічний oпиc.pdf», у якому відсутня інформація, передбачена у Додатку 4 тендерної документації, а саме: розділ 2 «Перелік документів, вимогам, яких повинна відповідати продукція, що закуповується», розділ 4 «Межі відповідальності постачальника (виробника) та замовника (кінцевого користувача)», розділ 11 «Вимоги до звіту про виконані проектно-конструкторські роботи, розрахунки за проектом та аналіз проекту», розділ 13 «Управління невідповідностями» та розділі 14 «Навчання персоналу Замовника», колегія суддів вважає їх необґрунтованими, з урахуванням такого.

Відповідно до умов тендерної документації, а саме: абзацу 3 пункту 6 розділу III тендерної документації з метою подання інформації про технічні, якісні та кількісні характеристики предмету закупівлі, учасник повинен надати ТУ (ТС) або ТЗ, за якими товар виготовляється, погоджені з державним підприємством «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом», згідно зі встановленими в СОУ НАЕК 077 порядком, що підтверджує відповідність технічних характеристик такої пропозиції.

Водночас абзацом 5 пункту 6 розділу III ТЕНДЕРНОЇ ДОКУМЕНТАЦІЇ передбачено, що у випадку відсутності погодження ТУ (ТС) або ТЗ з державним підприємством «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» на момент подачі тендерної пропозиції, учасник надає проект ТУ (ТС) або ТЗ, підписаний виробником продукції. Разом з проектом ТУ (ТС) або ТЗ необхідно надати документи виробника, що підтверджують можливість виготовлення товару із встановленими параметрами (паспорт, технічний опис, специфікація і т.п.) (абзац п`ятий пункту 6 розділу III тендерної документації).

На виконання зазначених вимог тендерної документації, ТОВ «Діаконт» у складі тендерної пропозицій надано проект технічного завдання (ТЗ) «Система промислового телебачення енергоблоку № З ВП «Южно-Українська АЕС» ДННД.463439.173 ТЗ, з аналізу якого вбачається, що вказаний проект в собі містить усі передбачені Додатком 4 розділи, про відсутність яких зазначає відповідач, зокрема: - розділ 2 «Перелік документів, вимогам яких повинна відповідати продукція, що закуповується», - розділ 4 «Межі відповідальності ' постачальника (виробника) та замовника (кінцевого користувача)», - розділ 11 «Вимоги до ) звіту про виконані проектно-конструкторські роботи, розрахунки за проектом та аналіз проекту», - розділ 13 «Управління невідповідностями», - розділ 14 «Навчання персоналу замовника».

Отже, відповідач помилково здійснив оцінку документу « 41_Технічний опис-pdf», як такого, що підтверджує інформацію про технічні, якісні та кількісні характеристики предмету закупівлі, та такого, що має відповідати Додатку № 4 до тендерної документації, оскільки основним підтверджуючим документом відповідності пропозиції вимогам тендерної документації, зокрема Додатку 4 до тендерної документації, є технічне завдання (ТЗ), яке взагалі не розглядалось відповідачем на предмет відповідності умовам тендерної документації. Технічний опис предмета закупівлі підтверджує можливість виготовлення товару, та не повинен містити у собі інформацію, передбачену Додатком № 4 до тендерної документації.

Тож, відповідач на підставі аналізу, помилково обраного, документа, наданого учасником, прийшов до необґрунтованого та безпідставного висновку про невідповідність пропозиції учасника ТОВ «Діаконт» умовам тендерної документації.

Також колегія суддів відхиляє доводи скаржника про те, що листи-відгуки про належне виконання ТОВ «Діаконт» договірних зобов`язань, які містяться в тендерній пропозиція ТОВ «Діаконт», не відповідають тендерній документації, оскільки замовник просив надати листи- відгуки з підтвердженням позитивного досвіду експлуатації систем (обладнання) промислового телебачення, та доводи скаржника про те, що копія акту про пусконалагоджувальні роботи системи промислового телебачення енергоблоку № 2 ВП ЮУАЕС від 20 травня 2019 року № Пк.2.0028.6968, у якому зазначено, що надане до приймання обладнання готове до введення в дослідну експлуатацію, який міститься у тендерній пропозиції ТОВ «Діаконт», також не підтверджує позитивний досвід експлуатації систем (обладнання) промислового телебачення та свідчить про недотримання вимоги встановлені абзацом 7 пункту 6 розділу III тендерної документації, з огляду на наступне.

Відповідно до абзацу 5 пункту 5.2 розділу III тендерної документації встановлено, що учасник процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції повинен надати акти введення в експлуатацію або листи-відгуки кінцевих користувачів про наявний позитивний досвід експлуатації систем (обладнання) промислового телебачення, що запропоновані учасником в його тендерній пропозиції (не менше двох актів або відгуків), вказане в свою чергу спростовує зазначені відповідачем у оскаржуваному висновку твердження про те, що з вимог тендерної документації вбачається, що замовник просив надати листи-відгуки з підтвердженням позитивного досвіду, оскільки в даному випадку, вимога замовником була викладена не в такій редакції, як зазначає контролюючий орган.

На виконання зазначеної вимоги тендерної документації, ТОВ «Діаконт» у складі тендерної пропозиції надано, зокрема, листи-відгуки кінцевих користувачів про наявний позитивний досвід експлуатації систем (обладнання) промислового телебачення, а саме:

- лист ВП «Южно-Українська АЕС» від 31 липня 2019 року № 26/776-332 «Про надання відгуку», відповідно до абзацу п`ятого якого вбачається, що ВП «Южно-Українська АЕС було надано наступний відгук: «Зауваження щодо якості, комплектності обладнання, виконання ТОВ «Діаконт» договірних зобов`язань у якості виробника і постачальника відсутні. Обладнання системи промислового телебачення, яке встановлене на енергоблоці № 2 ВП «Южно-Українська АЕС» працює у штатному режимі»;

- лист ВП «Рівненська АЕС» від 27 липня 2018 № 041-2-12/3355-е «Про надання відгуку» відповідно до якого вбачається, що ВП «Рівненська АЕС» було надано наступний відгук: «щодо постачання запасних частин до систем промислового телебачення для потреб ВП «Рівненська АЕС», відповідно до змісту якого поставлене обладнання впроваджено в експлуатацію, зауваження до якості поставленого обладнання відсутні»;

Колегія суддів зауважує, що ВП «Южно-Українська АЕС» та ВП «Рівненська АЕС» є відокремленими підрозділами ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом», що свідчить про достатню обізнаність замовника Закупівлі у якості роботи обладнання, поставленого ТОВ «Діаконт», на його відокремлені підрозділи.

З огляду на викладене колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що ТОВ «Діаконт» в повному обсязі виконано вимоги тендерної документації, а уповноваженими особами Державної аудиторської служби України недостатньо досліджені документи, подані ТОВ «Діаконт», у складі тендерної пропозиції.

Отже, оскільки тендерна пропозиція ТОВ «Діаконт» відповідає умовам тендерної документації ДП «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом», то оскаржуваний висновок складено відповідачем без врахування фактичних обставин справи, а мотиви останнього не відповідають наявним у матеріалах справи доказам, тобто є необґрунтованим, у зв`язку з чим останній є протиправним і підлягає скасуванню.

Аналізуючи всі доводи учасників справи, апеляційний суд враховує висновки ЄСПЛ, викладені в рішенні від 21.01.1999 р. по справі «Гарсія Руїз проти Іспанії», Суд зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожний довід.

Згідно ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції ухвалено з дотриманням норм процесуального та матеріального права, судом першої інстанції встановлено всі обставини, що мають значення для справи, а доводи апеляційної скарги не спростовують правильність висновків суду першої інстанції, у зв`язку з чим підстав для скасування оскаржуваного рішення суду не вбачається.

Керуючись ст.ст. 241, 242, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Державної аудиторської служби України залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 вересня 2021 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Повний текст постанови виготовлено 14 лютого 2022 року.

Головуючий суддя Судді:Л.Т. Черпіцька О.Є. Пилипенко Я.М. Собків