Справа № 140/11424/21
Суддя: Димарчук Тетяна Миколаївна
Дата ухвалення: 2022-02-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 лютого 2022 року ЛуцькСправа № 140/11424/21

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого-судді Димарчук Т.М.,

розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Гвінет" до Волинської митниці про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Гвінет" (далі ТОВ "Гвінет", товариство, позивач) звернулося з позовом до Волинської митниці (далі - митниця, відповідач) про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів №UA205140/2021/000026/2 від 07 вересня 2021 року та №UA 205140/2021/000029/2 від 17 вересня 2021 року.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що на виконання укладеного між ТОВ "Гвінет" (покупець) та компанією BALTIC TRADE UNION OU (продавець) контракту №054/OU-21 від 14 травня 2021 року, за умовами якого продавець зобов`язується поставити, а покупець прийняти та оплатити згідно інвойсів товар, позивачем було ввезено на митну територію України на підставі митних декларацій від 07 вересня 2021 року №UA205140/2021/045952 та 17 вересня 2021 року №UA205140/2021/053562 товари в асортименті, в тому числі: жатки призначені для збирання кукурудзи та соняшнику на зерно з одночасним подрібненням стебла марки GERINGHOFF та візок металевий, призначений для транспортування жатки марки GLAAS, митна вартість яких вказана за 1 (основним) методом визначення митної вартості товару за ціною контракту.

Однак, відповідач прийняв оскаржувані рішення про коригування митної вартості товару №UA205140/2021/000026/2 від 07 вересня 2021 року та №UA 205140/2021/000029/2 від 17 вересня 2021 року, визначивши митну вартість товару за резервним 6 методом, якими було збільшено митну вартість окремих товарів, зокрема: по МД від 07 вересня 2021 року - жатка призначена для збирання кукурудзи та соняшнику на зерно з одночасним подрібненням стебла марки GERINGHOFF з 1200 Євро до 13261 Євро та візок металевий, призначений для транспортування жатки марки GLAAS з 300 Євро до 2364,35 Євро; по МД від 17 вересня 2021 року - жатка призначена для збирання кукурудзи та соняшнику на зерно з одночасним подрібненням стебла марки GERINGHOFF (2 штуки) з 2000 Євро до 31261 Євро.

Позивач вважає рішення Волинської митниці №UA205140/2021/000026/2 від 07 вересня 2021 року та №UA 205140/2021/000029/2 від 17 вересня 2021 року неправомірними та такими, що підлягають скасуванню.

Як зазначив позивач, на підтвердження обґрунтованості заявленої у митних деклараціях від 07 вересня 2021 року №UA205140/2021/045952 та 17 вересня 2021 року №UA205140/2021/053562 митної вартості товарів та обраного методу її визначення, разом з деклараціями декларант надав митному органу документи, які підтверджують числові значення складових митної вартості товару, його кількісні та якісні характеристики, цінове та вартісне обґрунтування (контракт №054/OU-21 від 14 травня 2021 року, рахунки-фактури від 03 вересня 2019 року та 15 вересня 2021 року, міжнародні транспортні накладні (CMR) від 03 вересня 2021 року та 15 вересня 2021 року). Жодних розбіжностей подані документи не містять.

Щодо посилання відповідача в рішенні на те, що в інвойсі не зазначено яким видом платежу буде здійснюватись оплата та на існування ризику щодо здійснення розрахунків між продавцем і покупцем, зазначає, що згідно з п. 5 контракту №054/OU-21 від 14 травня 2021 року, оплата повинна здійснюватись безготівковим розрахунком на валютний рахунок продавця шляхом оплати з розрахункового рахунку покупця з відстрочкою платежу 90 днів з дати поставки, що жодним чином не може впливати на визначення рівня митної вартості товару. Крім того, законодавство не вимагає оплати за товар на дату ввезення/імпорту товару в Україну.

З наведених підстав позивач просив позов задовольнити повністю.

Ухвалою судді Волинського окружного адміністративного суду від 15 листопада 2021 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, її розгляд визначено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи відповідно до статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі КАС України).

У відзиві на позов від 03.12.2021 №508-7.3-10-14 відповідач позовні вимоги заперечив. В обґрунтування цієї позиції вказав, що при проведенні процедури правильності визначення декларантом митної вартості товарів, заявлених до митного оформлення за митними деклараціями від 07 вересня 2021 року №UA205140/2021/045952 та від 17 вересня 2021 року №UA205140/2021/053562, встановлено, що у поданих до митного контролю та митного оформлення документах наявні розбіжності.

Так, за поданою для митного оформлення товару МД від 07 вересня 2021 року №UA205140/2021/045952: товар №1 «жатка призначена для збирання кукурудзи та соняшнику на зерно з одночасним подрібненням стебла марки GERINGHOFF», товар №2 «візок металевий без двигуна, призначений для транспортування жатки» документи надані до митного контролю та митного оформлення містять розбіжності, а саме: загальна сума інвойсів №00057-ЕХР від 03 вересня 2021 року та №00056-ЕХР від 03 вересня 2021 року становить 7906,82 Євро, проте загальне числове значення в експортній декларації країни відправлення №21РL301010Е0997511 від 03 вересня 2021 року становить 15085 Євро; відповідно до п. 3 контракту №054/OU-21 від 14 травня 2021 року умови поставки і вантажовідправник обговорюється додатково у товаросупровідних документах, відповідно до правил Інкотермс в редакції 2010 року, проте в інвойсах та інших товаросупровідних документах відсутня така інформація.

За поданою для митного оформлення товару МД від 17 вересня 2021 року №UA205140/2021/053562: товар №1 «жатка призначена для збирання кукурудзи та соняшнику на зерно з одночасним подрібненням стебла марки GERINGHOFF», документи надані до митного контролю та митного оформлення містять розбіжності, а саме: загальна сума інвойсу №00072-ЕХР від 15 вересня 2021 року становить 3409,94 Євро, проте загальне числове значення в експортній декларації країни відправлення №21PL301010E1042067 від 15 вересня 2021 року становить 15531 Євро; відповідно до п.З контракту №054/OU-21 від 14 травня 2021 року умови поставки обговорюються додатково у товаросупровідних документах, відповідно до правил Інкотермс в редакції 2010 року, проте в інвойсах та інших товаросупровідних документах відсутня така інформація; відповідно до п. 5 контракту №054/OU-21 від 14 травня 2021 року за погодження сторін можливі декілька видів оплат: оплата з відтермінуванням платежу на 90 днів або попередня оплата. Проте в інвойсі №00072-ЕХР від 15 вересня 2021 року не зазначено яким видом платежу буде здійснюватись оплата, існує ризик щодо здійснення розрахунків між продавцем і покупцем.

Представник відповідача зазначає, що з огляду на вказане, декларанту направлено повідомлення з вимогою про надання додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості товару, а саме: банківські платіжні документи, що підтверджують взаєморозрахунки між продавцем і покупцем за попередні періоди; виписку з бухгалтерської документації (документи бухгалтерського та податкового обліку, що стосуються руху ідентичних та/або подібних оцінюваному товару в середині країни, за попередні періоди); прейскурант (прайс-лист) виробника товару для загального кола покупців відповідно до VII статті ГАТТ; висновок про якісні та вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією; інших додаткових наявних документів для підтвердження заявленої митної вартості товару (за бажанням).

Декларант відмовився від надання додаткових документів, про що листами від 07 вересня 2021 року №б/н та від 17 вересня 2021 року № б/н повідомив відповідача.

У зв`язку з вищевикладеним та враховуючи ненадання декларантом усіх документів згідно з переліком, митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товару №UA205140/2021/000026/2 від 07 вересня 2021 року, у якому митну вартість товару №1 визначено за резервним методом згідно з статтею 64 МК України за інформацією інтернет джерела: www.agriaffaires.co.uk/used/corn-haгvеster/1/2380/geringhoff/ms-horizon-800-b.html на рівні 13261 Євро, вартість товару №2 визначено за резервним методом на підставі цінової інформації ЄАІС Держмитслужби на рівні 2364,35 Євро. А також митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товару №UA 205140/2021/000029/2 від 17 вересня 2021 року, у якому митну вартість товару (2 штуки) визначено за резервним методом за інформацією інтернет джерела: www.agriaffaires.co.uk/used/corn-haгvеster/1/2380/geringhoff/ms-horizon-800-b.html на рівні 31261 Євро.

Декларантом вказані товари оформлено у вільний обіг за МД №UA205140/2021/046843 від 07 вересня 2021 року та за МД №UA205140/2021/054411 від 17 вересня 2021 року з наданням гарантій, передбачених ч. 7 ст. 55 МК України.

З наведених підстав відповідач вважає, що рішення прийняті на підставі, у межах повноважень та у спосіб, визначені митним законодавством, та у задоволенні позову просив відмовити.

Крім того, учасники справи не зверталися із клопотаннями про розгляд справи в судовому засіданні, оформленими відповідно до вимог статті 167 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України). Суд наголошує, що за змістом статті 162 КАС України у відзиві на позовну заяву відповідач викладає виключно заперечення проти позову, відзив не може містити будь-яких заяв чи клопотань, позаяк заяви та клопотання учасники справи подають окремо у письмовій формі із зазначенням підстав та з дотриманням інших вимог статті 167 КАС України.

Отже, заявлене у відзиві Волинської митниці клопотання про розгляд справи з викликом за участю сторін не підлягало судом вирішенню по суті. Додатково суд звертає увагу, що дана справа належить до справ незначної складності, а тому, з урахуванням характеру спірних правовідносин та предмету доказування не вимагає проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Суд, перевіривши доводи сторін, викладені у заявах по суті справи, дослідивши письмові докази на предмет належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо, а також достатності та взаємозв`язку доказів у їхній сукупності, встановив такі обставини.

14 травня 2021 року між ТОВ "Гвінет" (покупець) та компанією BALTIC TRADE UNION OU (Естонія) (продавець) укладено контракт №054/OU-21, за умовами якого продавець продає, а покупець купує товари відповідно до інвойсу, який є невід`ємною частино контракту. Пунктом 2 контракту визначено, що ціна контракту встановлюється в Євро/USD. Покупець купує продукцію у кількості та за ціною вказаною в інвойсі. Ціна контракту визначається загальною вартістю товару відповідно до інвойсів, що є невід`ємною частиною контракту. Сума контракту складає 2000000,00 Євро.

Відповідно до п. 3 контракту умови поставки і товаровідправник обговорюються додатково у товаросупровідних документах, відповідно до правил Iнкотермс-2010 (СРТ Ковель-Луцьк-Київ, Україна).

Відповідно до п. 5 контракту, оплата повинна здійснюватись безготівковим розрахунком на валютний рахунок продавця шляхом оплати з розрахункового рахунку покупця з відстрочкою платежу 90 днів з дати поставки. Можлива попередня оплата товару. Датою поставки товару вважається дата оформлення ВМД (а.с.5-8).

ТОВ "Гвінет" на умовах контракту №054/OU-21 від 14 травня 2021 року придбав у компанії BALTIC TRADE UNION OU (Естонія) товар, з метою митного оформлення якого декларантом було подано митні декларації.

Так, 07 вересня 2021 року подано митну декларацію №UA205140/2021/045952, для митного оформлення в режимі імпорту товару №1: жатка призначена для збирання кукурудзи та соняшнику на зерно з одночасним подрібненням стебла марки GERINGHOFF, модель MS Horizon 800/В, заводський номер 463311875/В, 8-рядна, 2011 року випуску, б/у, 1 штука. Торгівельна марка, виробник: GERINGHOFF, країна походження EU», в графі 42 якої зазначено ціну товару 1200 Євро. В графі 45 зазначено митну вартість товару в сумі 38167,56 грн (еквівалентну 1200 Євро), яку визначено за 1 методом визначення митної вартості товару за ціною контракту;

товару №2: візок металевий, призначений для транспортування жатки марки GLAAS, модель LEXION 7.5, заводський номер CLI-03, довжиною 7,5 м, 2012 року випуску, б/у, 1 штука. Торгівельна марка LEXION, країна походження EU», в графі 42 якої зазначено ціну товару 300 Євро. В графі 45 зазначено митну вартість товару в сумі 9541,89 грн (еквівалентну 300 Євро), яку визначено за 1 методом визначення митної вартості товару за ціною контракту.

Для митного оформлення вищевказаних товарів до митної декларації додавалися такі документи: зовнішньоекономічний договір (контракт) №054/OU-21 від 14 травня 2021 року; рахунок-фактура (інвойс) №00056-ЕХР від 03 вересня 2021 року; декларація походження №00056-ЕХР від 03 вересня 2021 року; автотранспортна накладна від 03 вересня 2021 року б/н (а.с.5-11).

За результатами опрацювання митницею поданих документів декларанту надіслано електронне повідомлення та запропоновано у 10-ти денний термін надати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості товарів, що імпортувались, а саме: банківські платіжні документи, що підтверджують взаєморозрахунки між продавцем і покупцем за попередні періоди; виписку з бухгалтерської документації (документи бухгалтерського та податкового обліку, що стосуються руху ідентичних та/або подібних оцінюваному товару в середині країни, за попередні періоди); прейскурант (прайс-лист) виробника товару для загального кола покупців відповідно до VII статті ГАТТ; висновок про якісні та вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією; інших додаткових наявних документів для підтвердження заявленої митної вартості товару (за бажанням).

Декларант відмовився від надання додаткових документів, про що листом від 07 вересня 2021 року №б/н повідомив митний орган.

07 вересня 2021 року Волинська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів №UA205140/2021/000026/2 (а.с.13а-14). Згідно з графою 33 рішення заявлена декларантом митна вартість імпортованого товару не може бути визначена за рівнем, визначеним декларантом, оскільки документи, які подані для підтвердження митної вартості не містять усіх даних, необхідних для визначення митної вартості за методом обраним декларантом та містять розбіжності, а саме: загальна сума інвойсів №00057-ЕХР від 03 вересня 2021 року та №00056-ЕХР від 03 вересня 2021 року становить 7906,82 Євро, проте загальне числове значення в експортній декларації країни відправлення №21РL301010Е0997511 від 03 вересня 2021 року становить 15085 Євро; відповідно до п. 3 контракту №054/OU-21 від 14 травня 2021 року умови поставки і вантажовідправник обговорюються додатково у товаросупровідних документах, відповідно до правил Інкотермс в редакції 2010 року, проте в інвойсах та інших товаросупровідних документах відсутня така інформація.

У зв`язку з вищевикладеним та керуючись положеннями Угоди про застосування статті VII ГАТТ 1994 року, МК України, також, вимогами ч.6 ст.54 МК України передбачено, що у зв`язку із неподанням декларантом документів згідно з переліком, та відповідно до умов, зазначених у ч.2-4 ст.53 МК України митниця може відмовити у визнанні заявленої декларантом митної вартості. У зв`язку з неможливістю застосування наступних методів визначення митної вартості, а саме методу 2а (ст. 59 МК України) та методу 26 (ст.60 МК України) з причини відсутності у митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методу 2в (ст.62 МК України) та методу 2г (ст.63 МК України) з причини відсутності вартісної основи для розрахунку митної вартості в митного органу та декларанта. Митну вартість визначено за резервним методом згідно зі статтею 64 МК України, відповідно до наказу ДМСУ від 01.07.2021 №476 Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України. Митна вартість товару №1 становить 13261 Євро за інформацією інтернет джерела: www.agriaffaires.co.uk/used/corn-haгvеster/1/2380/geringhoff/ms-horizon-800-b.html, митна вартість товару №2 становить 2364,35 Євро на підставі цінової інформації ЄАІС Держмитслужби.

17 вересня 2021 року подано митну декларацію №UA205140/2021/053562, для митного оформлення в режимі імпорту товару №1: жатка призначена для збирання кукурудзи та соняшнику на зерно з одночасним подрібненням стебла марки GERINGHOFF: модель MS Horizon 800/В, заводський номер 75/В, 2012 року випуску, б/у, 1 штука; модель MS Horizon 800/В, заводський номер 461611875/В, 2011 року випуску, б/у, 1 штука. Торгівельна марка, виробник: GERINGHOFF, країна походження EU», в графі 42 якої зазначено ціну товару 2000 Євро. В графі 45 зазначено митну вартість товару в сумі 62740,00 грн (еквівалентну 2000 Євро), яку визначено за 1 методом визначення митної вартості товару за ціною контракту;

Для митного оформлення вищевказаних товарів до митної декларації додавалися такі документи: зовнішньоекономічний договір (контракт) №054/OU-21 від 14 травня 2021 року; рахунок-фактура (інвойс) №00072-ЕХР від 15 вересня 2021 року; декларація про походження товару №00072-ЕХР від 15 вересня 2021 року; автотранспортна накладна від 15 вересня 2021 року б/н; копія митної декларації країни відправлення №21PL301010E1042067 від 15 вересня 2021 року (а.с.5,17-23).

За результатами опрацювання митницею поданих документів декларанту надіслано електронне повідомлення та запропоновано у 10-ти денний термін надати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості товарів, що імпортувались, а саме: банківські платіжні документи, що підтверджують взаєморозрахунки між продавцем і покупцем за попередні періоди; виписку з бухгалтерської документації (документи бухгалтерського та податкового обліку, що стосуються руху ідентичних та/або подібних оцінюваному товару в середині країни, за попередні періоди); прейскурант (прайс-лист) виробника товару для загального кола покупців відповідно до VII статті ГАТТ; висновок про якісні та вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією; інших додаткових наявних документів для підтвердження заявленої митної вартості товару (за бажанням).

Декларант відмовився від надання додаткових документів, про що листом від 17 вересня 2021 року №б/н повідомив митний орган(а.с.161).

17 вересня 2021 року Волинська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів №UA205140/2021/000029/2 (а.с.25-26). Згідно з графою 33 рішення заявлена декларантом митна вартість імпортованого товару не може бути визначена за рівнем, визначеним декларантом, оскільки документи, які подані для підтвердження митної вартості не містять усіх даних, необхідних для визначення митної вартості за методом обраним декларантом та містять розбіжності, а саме: загальна сума інвойсу №00072-ЕХР від 15 вересня 2021 року становить 3409,94 Євро, проте загальне числове значення в експортній декларації країни відправлення №21PL301010E1042067 від 15 вересня 2021 року становить 15531 Євро; відповідно до п. 3 контракту №054/OU-21 від 14 травня 2021 року умови поставки обговорюються додатково у товаросупровідних документах, відповідно до правил Інкотермс в редакції 2010 року, проте в інвойсах та інших товаросупровідних документах відсутня така інформація; відповідно до п. 5 контракту №054/OU-21 від 14 травня 2021 року за погодження сторін можливі декілька видів оплат: оплата з відтермінуванням платежу на 90 днів або попередня оплата, проте в інвойсі №00072-ЕХР від 15 вересня 2021 року не зазначено яким видом платежу буде здійснюватись оплата, існує ризик щодо здійснення розрахунків між продавцем і покупцем.

У зв`язку з вищевикладеним та керуючись положеннями Угоди про застосування статті VII ГАТТ 1994 року, МК України, також, вимогами ч.6 ст.54 МК України передбачено, що у зв`язку із неподанням декларантом документів згідно з переліком, та відповідно до умов, зазначених у ч.2-4 ст.53 МК України митниця може відмовити у визнанні заявленої декларантом митної вартості. У зв`язку з неможливістю застосування наступних методів визначення митної вартості, а саме методу 2а (ст. 59 МК України) та методу 26 (ст.60 МК України) з причини відсутності у митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методу 2в (ст.62 МК України) та методу 2г (ст.63 МК України) з причини відсутності вартісної основи для розрахунку митної вартості в митного органу та декларанта. Митну вартість визначено за резервним методом згідно зі статтею 64 МК України, відповідно до наказу ДМСУ від 01.07.2021 №476 Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України. Митна вартість товару №1 за інформацією інтернет джерела: www.agriaffaires.co.uk/used/corn-haгvеster/1/2380/geringhoff/ms-horizon-800-b.html становить: 1) жатка призначена для збирання кукурудзи та соняшнику на зерно з одночасним подрібненням стебла марки GERINGHOFF: модель MS Horizon 800/В, заводський номер 75/В, 2012 року випуску, б/у 18000 Євро; 2) жатка призначена для збирання кукурудзи та соняшнику на зерно з одночасним подрібненням стебла марки GERINGHOFF: модель MS Horizon 800/В, заводський номер 461611875/В, 2011 року випуску, б/у 13261 Євро.

07 та 17 вересня 2021 року декларантом подано митні декларації UA205140/2021/054411 та №UA205140/2021/046843 (а.с.15-16,27-16), за якими вищевказані товари випущено у вільний обіг зі сплатою митних платежів згідно з митною вартістю товару, визначеною декларантом, шляхом надання гарантій, передбачених ч. 7 ст. 55 МК України.

Позивач, не погоджуючись із рішеннями про коригування митної вартості товару, звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд керується таким.

Частиною другою статті 19 Конституції України визначено обов`язок органів держаної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Рішення відповідача як суб`єкта владних повноважень, що є предметом даного позову, підлягає оцінці судом на відповідність критеріям правомірності, визначеним частиною другою статті 2 КАС України.

Засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються Митним кодексом України та іншими законами України.

Відповідно до частини першої статті 246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товару, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товару.

Частина перша статті 257 МК України передбачає, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

Статтею 49 МК України встановлено, що митною вартістю товару, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товару, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно із частинами першою, другою статті 51 МК України митна вартість товару, які переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої, другої статті 52 МК України заявлення митної вартості товару здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товару у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Як встановлено частиною першою статті 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Частиною другою статті 53 МК України визначений перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів. Ними є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу (частини перша, друга статті 54 МК України).

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 54 МК України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Як визначено частиною п`ятою статті 54 МК України, митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; 3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості.

У частині третій статті 53 МК України встановлено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Відповідно до частини четвертої статті 53 МК України у разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).

Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті (частина п`ята статті 53 МК України).

Із наведених положень випливає, що митний орган має повноваження здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом. Зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товару, невідповідністю характеристик товару, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товару, порівнянням рівня заявленої митної вартості товару з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товару, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше. Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митному органу право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товару. При цьому лише виявлення одного або декількох з фактів, зазначених у частині третій статті 53 МК України (подані документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, мають ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари), є підставою для витребування додаткових документів, перелік яких наведений у цій нормі. Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Як вбачається із матеріалів справи, спір між сторонами виник з приводу правильності визначення декларантом митної вартості імпортованого товару жаток призначених для збирання кукурудзи та соняшнику на зерно з одночасним подрібненням стебла марки GERINGHOFF та візка металевого, призначеного для транспортування жатки марки GLAAS, за ціною договору (контракту).

Статтею 57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товару, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товару, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товару; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товару; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товару, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товару не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Суд погоджується, що наявність у митного органу інформації про ціну подібних чи аналогічних товару може призвести до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товару та ініціювання повної її перевірки, але така інформація сама аж ніяк не є підставою для прийняття рішення про коригування митної вартості товару.

Відповідно до частини шостої статті 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Наведені норми зобов`язують митницю зазначати конкретні обставини, які викликали вiдповiднi сумніви, причини неможливості їх перевірки на пiдставi наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхiднiсть перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовiрностi.

Разом з тим, у разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично (частина сьома статті 53 МК України).

Згідно з частиною першою статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

У розглядуваному випадку спірне рішення прийняте відповідачем з підстав, визначених пунктом 2 частини шостої статті 54 МК України декларант не надав усіх додаткових документів, витребуваних митницею, згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій-четвертій статті 53 цього Кодексу, а подані до митного оформлення документи, в тому числі додатково надані, містять розбіжності.

Надаючи оцінку доводам сторін у справі, зокрема, що наявності у митного органу підстав для витребування додаткових документів, суд зазначає, що для підтвердження заявленої митної вартості за основним методом за ціною договору (контракту) ТОВ Гвінет подало разом із митними деклараціями документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, за переліком, визначеним частиною другою статті 53 МК України (зовнішньоекономічний договір (контракт); рахунки-фактури (інвойси), міжнародні транспортні накладні (CMR)).

Як визначено частиною другою статті 58 МК України, метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті (частина четверта статті 58 МК України).

У розумінні частини п`ятої статті 58 МК України ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Повний перелік витрат, які підлягають додаванню до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари при визначенні митної вартості, визначений частиною десятою статті 58 МК України.

На думку суду, подані декларантом до МД від 07 вересня 2021 року №UA205140/2021/045952 документи є вичерпними та підтверджують усі складові митної вартості за першим (основним) методом. Так зовнішньоекономічний договір (контракт) №054/OU-21 від 14 травня 2021 року містить усі необхідні відомості щодо сторін договору, комерційних умов поставки та оплати товару. Рахунок-фактура (інвойс) №00056-ЕХР від 03 вересня 2021 року містить відомості про вартість товару «жатка призначена для збирання кукурудзи та соняшнику на зерно з одночасним подрібненням стебла марки GERINGHOFF, модель MS Horizon 800/В, заводський номер 463311875/В» у розмірі 1200 Євро, та відомості про вартість товару «візок металевий, призначений для транспортування жатки марки GLAAS, модель LEXION 7.5, заводський номер CLI-03» у розмірі 300 Євро (а.с.5-10).

Подані декларантом до МД від 17 вересня 2021 року №UA205140/2021/053562 документи є вичерпними та підтверджують усі складові митної вартості за першим (основним) методом. Так зовнішньоекономічний договір (контракт) №054/OU-21 від 14 травня 2021 року містить усі необхідні відомості щодо сторін договору, комерційних умов поставки та оплати товару. Рахунок-фактура (інвойс) №00072-ЕХР від 15 вересня 2021 року містить відомості про вартість товару «жатка призначена для збирання кукурудзи та соняшнику на зерно з одночасним подрібненням стебла марки GERINGHOFF модель MS Horizon 800/В, заводський номер 75/В» у розмірі 1000 Євро, та відомості про вартість товару «жатка призначена для збирання кукурудзи та соняшнику на зерно з одночасним подрібненням стебла марки GERINGHOFF модель MS Horizon 800/В, заводський номер 461611875/В» у розмірі 1000 Євро, що в загальному становить 2000 Євро (а.с.5-8,17-22).

Щодо посилання відповідача в рішенні про коригування митної вартості товарів №UA 205140/2021/000029/2 від 17 вересня 2021 року на те, що в інвойсі №00072-ЕХР від 15 вересня 2021 року не зазначено яким видом платежу буде здійснюватись оплата та на існування ризику щодо здійснення розрахунків між продавцем і покупцем, суд зазначає, що згідно з п. 5 контракту №054/OU-21 від 14 травня 2021 року, оплата повинна здійснюватись безготівковим розрахунком на валютний рахунок продавця шляхом оплати з розрахункового рахунку покупця з відстрочкою платежу 90 днів з дати поставки. Разом з тим, не зазначення у інвойсі яким видом платежу буде здійснюватись оплата, жодним чином не може впливати на визначення рівня та складових митної вартості товару, та бути підставою для існування ризику щодо здійснення розрахунків між продавцем і покупцем, оскільки умови оплати визначені у контракті. Крім того, законодавство не вимагає оплати за товар на дату ввезення/імпорту товару в Україну.

Відносно розбіжностей вказаних відповідачем у рішенні про коригування митної вартості товарів №UA205140/2021/000026/2 від 07 вересня 2021 року, що загальна сума інвойсів №00057-ЕХР від 03 вересня 2021 року та №00056-ЕХР від 03 вересня 2021 року становить 7906,82 Євро, проте загальне числове значення в експортній декларації країни відправлення №21РL301010Е0997511 від 03 вересня 2021 року становить 15085 Євро, а також розбіжностей вказаних у рішенні про коригування митної вартості товарів №UA 205140/2021/000029/2 від 17 вересня 2021 року, що загальна сума інвойсу №00072-ЕХР від 15 вересня 2021 року становить 3409,94 Євро, проте загальне числове значення в експортній декларації країни відправлення №21PL301010E1042067 від 15 вересня 2021 року становить 15531 Євро, суд звертає увагу на те, що лише рахунок-фактура (інвойс), згідно з частиною 1 статті 3 МК України є документом, який підтверджує митну вартість товару. Натомість, митна декларація країни відправлення, відповідно до частини 3 статті 53 МК України, є документом, який митний орган вправі додатково витребувати з метою усунення розбіжностей, підробки чи неточності виявлених у документах, які підтверджують митну вартість та вказані у частині 1 статті 53 МК України. Митна декларація країни відправлення не є документом, який підтверджує митну вартість товару, тому митний орган не міг посилатися на виявлені у ній розбіжності з рахунком-фактурою (інвойсом). Копія митної декларації країни відправлення є лише додатковим документом, що подається (за наявності) декларантом для підтвердження заявленої митної вартості товарів, і має бути оформлена відповідно до чинного законодавства цієї країни.

Разом з тим, як вбачається з митної декларації від 07 вересня 2021 року №UA205140/2021/045952, вказані у ній товари ввезені згідно з інвойсом №00056-ЕХР від 03 вересня 2021 року, при цьому інвойс №00057-ЕХР від 03 вересня 2021 року, на який посилається відповідач у рішенні, не вказаний у митній декларації як такий документ.

Таким чином, лише рахунок-фактура (інвойс), згідно з частиною 1 статті 53 МК України є документом, який підтверджує митну вартість. У наданих декларантом рахунках-фактурах (інвойсах) №00056-ЕХР від 03 вересня 2021 року та №00072-ЕХР від 15 вересня 2021 року вказана вартість товару (жаток призначених для збирання кукурудзи та соняшнику на зерно з одночасним подрібненням стебла марки GERINGHOFF та візка металевого, призначеного для транспортування жатки марки GLAAS) відповідає митній вартості заявленій у митних деклараціях від 07 вересня 2021 року №UA205140/2021/045952 та від 17 вересня 2021 року №UA205140/2021/053562.

Тому жодних розбіжностей в поданих до митного оформлення документах немає, а твердження митного органу викладені в оскаржуваних рішеннях щодо розбіжностей є надуманими та безпідставними і відповідно ніяким чином не впливають на визначення митної вартості за першим методом.

Суд наголошує, що в процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. Водночас, на думку суду, у своїх рішеннях про коригування митної вартості відповідач аргументовано не довів, що декларантом заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів; сумніви відповідача щодо складових митної вартості імпортованого товару ґрунтуються виключно на його припущеннях, а не на достовірних відомостях. При цьому ненадання декларантом запитуваних митницею документів за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товару за першим методом, не є достатньою підставою для застосування іншого методу визначення митної вартості.

Крім того, враховуючи позицію Верховного суду у постановах від 12 березня 2019 року у справі № 826/2313/16 та 13 червня 2019 року у справі № 820/6315/15 суд зауважує, що вимоги частини третьої та четвертої статті 53 та частини другої статті 58 МК України зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності. Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

При цьому, коли відповідач просив надати додаткові документи, всупереч статтям 53, 54 Митного кодексу, митним органом не зазначалось, які складові частини митної вартості необхідно підтвердити, що власне вказує на незаконність та безпідставність вимог щодо витребування додаткових документів

Суд звертає увагу, що надані до митного оформлення товару документи не містять числових розбіжностей чи ознак підробки, а відповідач не спростував їх достовірність та не обґрунтував неможливість їх врахування при визначенні митної вартості оцінюваного товару.

Як вказано в постанові Верховного Суду від 28 травня 2019 року в справі №818/6493/13-а однієї лише вказівки на наявність розбіжностей та недоліків у поданих документах, без роз`яснення, в чому такі розбіжності полягають, який їхній вплив на митну вартість оцінюваного товару і чому без їх усунення заявлена митна вартість не може бути визнана, недостатньо для висновку про неможливість застосування основного методу визначення митної вартості.

Не наведення митницею в рішеннях про коригування митної вартості товарів обставин, про які зазначено вище, свідчить про протиправність рішень щодо застосування іншого, ніж основний, методу визначення митної вартості оцінюваного товару.

Застосування другорядного - резервного методу визначення митної вартості товару, передбачене статтею 64 МК України, згідно з якою у разі якщо митна вартість товару не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товару визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях.

Відповідно до пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товару має містити, зокрема, наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товару, інших умов, що могли вплинути на ціну товару), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товару, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Згідно з пунктом 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товару, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24 травня 2012 року №598 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 01 червня 2012 року за №883/21195), у рішенні про коригування митної вартості зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом. Посилання на використання цінової бази ЄАІС Держмитслужби у рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

Таким чином, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товару, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товару, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товару із застосуванням резервного методу.

Такої ж правової позиції дотримується Верховний Суд у постанові від 08 лютого 2019 року у справі №825/648/17.

Між тим, як вбачається з рішень про коригування митної вартості товарів №UA205140/2021/000026/2 від 07 вересня 2021 року та №UA 205140/2021/000029/2 від 17 вересня 2021 року, у них зазначено лише про неможливість застосування другого-п`ятого методів визначення митної вартості у зв`язку з відсутністю інформації щодо угод на ідентичні та подібні (аналогічні) товари та даних, на підставі яких можливе визначення митної вартості згідно з методами четвертим та п`ятим. Доказів в підтвердження проведення посадовою особою відповідача перевірки наявності чи відсутності відомостей про митне оформлення ідентичних чи аналогічних товарів, як цього вимагають митні процедури, відповідачем суду не надано.

Розрахунок митної вартості товарів відповідач провів, посилаючись на відомості мережі Інтернет (www.agriaffaires.co.uk/used/corn-haгvеster/1/2380/geringhoff/ms-horizon-800-b.html). Відтак, відповідач надав перевагу неперевіреним відомостям інтернет-ресурсу над офіційними документами.

При прийнятті спірних рішень відповідач використав інформацію ЄАІС Держмитслужби. Однак суд зазначає, що сам факт здійснення митного оформлення подібних товарів за митною вартістю, що є більша заявленої декларантом, не може бути безумовною підставою для коригування відповідачем митної вартості товару. На думку суду, відповідач не виконав обов`язку щодо наведення у рішеннях про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом. При цьому суд враховує, що вартість аналогічних чи подібних товарів може істотно відрізнятись з огляду на технічний стан товару, умови поставки (оптова/роздрібна ціна) тощо.

На підставі досліджених письмових доказів суд вважає, що використані декларантом відомості підтверджені документально та визначені кількісно; їх достовірність не спростована відомостями від компетентних органів інших країн щодо не підтвердження обставин відчуження позивачу продавцем товару, або що видані позивачу документи є фіктивними, недійсними.

Відповідно до частини першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

В адміністративних процедурах із митного контролю та митного оформлення орган доходів і зборів повинен обґрунтувати (довести) законність свого рішення; відповідно рішення митного органу не може ґрунтуватися на припущеннях, на сумнівах про повноту і достовірність відомостей про заявлену митну вартість товару; висновки цього органу повинні ґрунтуватися на достовірних і вичерпних доказах.

Також суд зазначає, що Верховний Суд в постанові від 08 жовтня 2019 року у справі №803/776/17 вказав, що декларант не зобов`язаний (звільнений від обов`язку) доводити правильність заявленої ним митної вартості: його твердження про розмір митної вартості вважається правомірним, доки протилежне не буде доведено контролюючим органом.

На переконання суду, позивач надав усі наявні та достатні документи, передбачені МК України, необхідні для визначення митної вартості, та які містять повну інформацію про митну вартість товару. Натомість митний орган не довів належними, достатніми та беззаперечними доказами, що надані декларантом документи в своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товару чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за товар (чи підлягає сплаті), та що такі документи не дають можливість здійснити митне оформлене товару за визначеним декларантом основним методом - за ціною договору, як і не довів правових підстав для застосування резервного методу.

Отже, підстави вважати, що рішення відповідача №UA205140/2021/000026/2 від 07 вересня 2021 року та №UA 205140/2021/000029/2 від 17 вересня 2021 року про коригування митної вартості товарів є обґрунтованими та мотивованими у контексті норм частини другої статті 55 МК України, відсутні. Тому такі рішення підлягають скасуванню як протиправні та з огляду на приписи частини другої статті 77 КАС України рішення у спорі належить прийняти на користь позивача, а не владного суб`єкта, і позов задовольнити повністю.

Відповідно до вимог статті 244 КАС України суд під час ухвалення рішення вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати.

Частиною першою статті 139 КАС України обумовлено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При вирішенні питання щодо розподілу судових витрат суд враховує, що позивач за подання даного позову сплатив судовий збір у сумі 4219,77 грн згідно з платіжним дорученням від 28 вересня 2021 року №1 (а.с.4).

З урахуванням наведеного, на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача необхідно стягнути судовий збір в сумі 4219,77 грн.

Керуючись статтями 139, 243-246, 262, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Позов товариства з обмеженою відповідальністю "Гвінет" до Волинської митниці про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів, задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати рішення Волинської митниці про коригування митної вартості товарів №UA205140/2021/000026/2 від 07 вересня 2021 року та №UA 205140/2021/000029/2 від 17 вересня 2021 року.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Волинської митниці на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Гвінет" судовий збір в сумі 4219,77 грн (чотири тисячі двісті дев`ятнадцять гривень 77 копійок).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю "Гвінет" (43010, Волинська область, м. Луцьк, вул. Лідавська, буд. 4, ).

Відповідач: Волинська митниця (44350, Волинська область, село Римачі, вулиця Призалізнична, 13, ідентифікаційний код відокремленого підрозділу 43958385).

Суддя Т.М. Димарчук