Справа № 337/4313/21 (2-а/337/53/2021)
Суддя: Дурасова Ю.В.
Дата ухвалення: 2022-01-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення апеляційної скарги без руху
31 січня 2022 року м. Дніпросправа № 337/4313/21 (2-а/337/53/2021)
Суддя Третього апеляційного адміністративного суду Дурасова Ю.В., перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції
на рішення Хортицького районного суду м.Запоріжжя від 10.12.2021 у справі №337/4313/21 (2-а/337/53/2021)
за позовом ОСОБА_1 до інспектора лейтенанта поліції роти №2, батальйону №1 Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Крат Іллі Олександровича, третя особа: Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі,-
Рішенням Хортицького районного суду м.Запоріжжя від 10 грудня 2021 року позов задоволено частково.
Не погодившись з рішенням суду, третя особа через суд першої інстанції звернулася з апеляційною скаргою, яка разом з матеріалами справи надійшла до Третього апеляційного адміністративного суду
У період з 24.01.2022 по 28.01.2022 суддя-доповідач Дурасова Ю.В. перебувала на лікарняному.
Вивченням апеляційної скарги встановлено, що вона підлягає залишенню без руху за наступними підставами.
Разом з апеляційною скаргою позивач подала клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, в якому зазначає, що копію оскарженого рішення суду першої інстанції отримав 17.12.2021.
Розглянувши вказане клопотання, суд зазначає наступне.
Позивачем оскаржується постанова про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.122 КУпАП.
Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності визначені статтею 286 Кодексу адміністративного судочинства України.
Відповідно до ч. 4 ст. 286 КАС України апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.
За приписами статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, зокрема на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Отже, статтею 295 КАС України регулюються питання строку на апеляційне оскарження лише судових рішень, строк оскарження яких складає 30 днів, тобто ухвалених у загальному порядку.
Частиною ж 4 статті 286 КАС України встановлений спеціальний порядок оскарження судових рішень у термінових справах і такий строк становить 10 днів з дня їх проголошення.
Разом з тим, у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного адміністративного суду від 22 листопада 2019 року у справі № 461/5908/18 визначено правову позицію, що у випадку, якщо особа була відсутня при розгляді термінової справи судом і про прийняте рішення дізналась лише після його отримання, то застосування порядку обчислення строку на апеляційне оскарження з моменту проголошення є порушенням права особи на апеляційне оскарження, а тому початок відліку такого строку для особи розпочинається з моменту отримання судового рішення, а не з моменту його проголошення.
Оскаржене рішення винесено Хортицьким районним судом м.Запоріжжя 10 грудня 2021 року.
Матеріали справи не містять доказів отримання третьою особою копії оскарженого судового рішення.
Разом з апеляційною скаргою скаржник подав клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, в якому вказує, що копію оскарженого рішення отримав 17.12.2021. На підтвердження вказаних обставин надав на одному аркуші копію оскарженого рішення від 10.12.2021. Суд зазначає, що відповідно до п. 78 Типової інструкції з діловодства в міністерствах, інших центральних та місцевих органах виконавчої влади, затвердженої постановою КМУ №55 від 17.01.2018 відмітка про надходження паперового документа до установи проставляється від руки або за допомогою штампа, автоматичного нумератора чи штрих-коду на лицьовому полі у правому кутку нижнього поля першого аркуша оригіналу документа. Елементами зазначеного реквізиту є скорочене найменування установи - одержувача документа, реєстраційний індекс, дата (у разі потреби година і хвилини) надходження документа.
Так, додана до апеляційної скарги копія оскарженого рішення містить на лицьовому полі у правому кутку верхнього поля вказані вище реквізити, проте, вказана копія виконана в неналежній якості, оскільки не можливо встановити дату надходження документа до Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області.
У зв`язку з чим, надана апелянтом копія оскарженого рішення суду першої інстанції від 10.12.2021року не може вважатись належним доказом, який би підтверджував дату реєстрації поштового відправлення (копії оскарженого судового рішення від 10.12.2021) саме 17 грудня 2021 року.
Враховуючи вищезазначені обставини апеляційний суд зазначає, що у даному випадку (у цій справі) строк на апеляційне оскарження скаржником пропущений, оскільки оскаржене рішення винесене10.12.2021, а десятиденний строк на подання апеляційної скарги, який відповідно до позиції Верховного Суду, викладеної у постанові по справі № 461/5908/18 розпочинається з моменту отримання судового рішення, сплинув 20,122021, тоді як апеляційну скаргу на відділення пошти подано 24.12.2021 року.
Відповідно до ч. 3 ст. 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.
Крім цього, вивченням апеляційної скарги встановлено, що апелянтом в порушення вимог пункту 1 частини 5 статті 296 КАС України не додано документ про сплату судового збору.
Позивачем оскаржується постанова про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст.122 КУпАП.
Приписами частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 543/775/17 визначено правову позицію, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Велика Палата Верховного Суду вказала, що у випадку незгоди із судовим рішенням, прийнятим за наслідками розгляду справи цієї категорії, позивач вправі оскаржити його в апеляційному порядку. Однаковою мірою це стосується й відповідача у спірних правовідносинах, оскільки він як рівноправна сторона в адміністративній справі також має право на апеляційне/касаційне оскарження судового рішення. Чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.
Враховуючи таку правову позицію Верховного Суду, апеляційний суд зазначає, що у цій справі у апелянта відсутня пільга щодо сплати судового збору, зокрема, за подання апеляційної скарги.
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України "Про судовий збір".
Відповідно до статті 2 Закону України Про судовий збір платники судового збору громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи-підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.
При цьому, у п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України Про судовий збір (в редакції чинній на момент подання апеляційної скарги) встановлено, що за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду справляється судовий збір у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просив визнати протиправними дії та скасувати постанову про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.122 КУпАП.
У частині 5 статті 4 Закону України Про судовий збір (в редакції чинній на момент подання позовної заяви), яка відповідно до вказаної вище постанови Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 543/775/17 підлягає застосуванню при поданні позовів у справах про притягнення до адміністративної відповідальності, визначено, що ставка судового збору складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до ч. 1 ст .4 Закону України Про судовий збір судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" визначено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2270 грн.
Таким чином, 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 454 грн (0,2*2270=454).
Отже, розмір судового збору, який підлягав сплаті за подання позову складав 454 грн.
Оскільки при поданні адміністративного позову сплаті підлягала сума судового збору в розмірі 454 грн, то при поданні до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду заявнику апеляційної скарги необхідно сплатити судовий збір в розмірі 681 грн (454*150%=681).

Платiжнi реквiзити для перерахування судового збору:
Отримувач коштів: ГУК у Дн-кiй обл/Шев.р/ 22030101
Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37988155
Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.)
Код банку отримувача (МФО): 899998
Код класифікації доходів бюджету: 22030101
Призначення платежу:
*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Третій апеляційний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).
Відповідно до ч. 2 ст. 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, згідно з якими апеляційна скарга залишається без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії даної ухвали.
За таких обставин, апеляційну скаргу необхідно залишити без руху та встановити апелянту десятиденний строк з дня отримання копії даної ухвали для надання суду: заяви про поновлення строку, в якій вказати інші підстави для поновлення строку або належний доказ, який би підтверджував дату реєстрації/отримання копії рішення Хортицького районного суду м.Запоріжжя 10 грудня 2021 року року та належним чином оформлений документ про сплату судового збору.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 287, 295, 296, 298, 325, 328 КАС України,
Апеляційну скаргу Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції на рішення Хортицького районного суду м.Запоріжжя від 10.12.2021 у справі №337/4313/21 (2-а/337/53/2021) залишити без руху та надати десятиденний строк з дня отримання копії ухвали, для надання суду:
- заяви про поновлення строку, в якій вказати інші підстави для поновлення строку або належний доказ, який би підтверджував дату реєстрації/отримання копії рішення Хортицького районного суду м.Запоріжжя 10 грудня 2021 року року;
- належним чином оформлений документ про сплату судового збору.
Копію ухвали направити заявнику для виконання.
Роз`яснити, що, відповідно до п.3 Розділ VI Кодексу адміністративного судочинства України, суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.
Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Ю. В. Дурасова