Справа № 540/1047/22
Суддя: Варняк С.О.
Дата ухвалення: 2022-02-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

14 лютого 2022 р. м. ХерсонСправа № 540/1047/22

Суддя Херсонського окружного адміністративного суду Варняк С.О., перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

Позивач звернувся до суду з вказаним адміністративним позовом, у якому просить:

- визнати протиправними дії Головного управління пенсійного фонду України в Херсонській області щодо зменшення з 01.01.2016 року основного розміру пенсії ОСОБА_1 з 74 % до 70 % сум грошового забезпечення при її перерахунку, який здійснено згідно зі статтею 63 Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", постановою Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" та постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 № 103 "Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб";

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Херсонській області здійснити перерахунок та виплату призначеної ОСОБА_1 пенсії в основному розмірі 74 % сум грошового забезпечення, починаючи з 1 січня 2016 року, з урахуванням проведених раніше виплат;

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області щодо нездійснення перерахунку пенсії ОСОБА_1 у встановленому розмірі 74 % грошового забезпечення, зазначеного у довідці ДУ "ТМО МВС України по Херсонській області" № 33/42-К-230 о/п від 02.08.2021 року;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Херсонській області здійснити перерахунок та виплату раніше призначеної ОСОБА_1 пенсії за вислугу років, у встановленому розмірі 74 % грошового забезпечення, зазначеного у довідці ДУ "ТМО МВС України по Херсонській області" № 33/42-К-230 о/п від 02.08.2021 року, починаючи з 01.12.2019 р., з урахуванням виплачених сум.

Відповідно до ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Суддя зазначає, що спірні правовідносини виникли у зв`язку із зменшення відсоткового значення розміру пенсії ОСОБА_1 з 74 % до 70 % сум грошового забезпечення з 01.01.2016 року.

Частиною 1 статті 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч.2 ст.122 КАС України).

Як вбачається з позовної заяви, представник позивача звертався до Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області із адвокатським запитом стосовно пенсійного забезпечення ОСОБА_1 .

Листом відповідача від 31.01.2022 року № 2100-0307-8/6429 позивача повідомлено, що при перерахунку пенсії з 01.01.2016 за пунктом 3 постанови КМУ від 21.02.2018 №103 було застосовано чинну редакцію ч. 2 статті 13 Закону № 2262, згідно з якою максимальний розмір пенсії не повинен перевищувати 70 % відповідних сум грошового забезпечення.

З позовною заявою до суду ОСОБА_1 звернувся 09.02.2022 року, тобто з пропуском строку, встановленого ч. 2 ст.122 КАС України

Позивач просить поновити пропущений строк звернення до суду. В обґрунтування свого клопотання зазначає, що за наслідками проведеного з 01.01.2016 року перерахунку, почав отримувати більший, порівняно із попередніми періодами, розмір пенсійних виплат не зважаючи на зменшення його відсоткового значення до 70 % розміру грошового забезпечення. При цьому позивач не знав і не міг знати про факт застосування ГУ ПФУ в Херсонській області обмежень щодо виплати належних йому пенсійних виплат, адже розмір пенсії в цілому навіть збільшився. За таких обставин об`єктивно був позбавлений можливості дізнатися про незаконне обмеження ГУ ПФУ у Херсонській області належних йому пенсійних виплат, оскільки правомірно сподівався на умову дотримання пенсійним органом вимог законодавства.

Вирішуючи клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду, суддя зазначає наступне.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними. При цьому, суд може поновити строк виключно з ініціативи та в межах доводів особи, яка подала позовну заяву.

Верховний Суд у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних спорів Касаційного адміністративного суду у постанові від 31.03.2021 р. по справі № 240/12017/19, зазначив, що для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом визначеного законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Отримання позивачем листа відповідача від 31.01.2022 року у відповідь на адвокатський запит не змінює момент, з якого позивач повинен був дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли позивач почав вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду в цьому випадку, оскільки такі дії позивач почав вчиняти більш ніж через 4 роки від тоді, коли на його думку на виконання пункту 3 постанови КМУ від 21.02.2018 року № 103 "Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб" мав місце факт порушення прав.

Крім того, Верховний Суд у своєму рішенні, зокрема від 08.08.2019 р. у справі № 127/13736/16-а зазначив, що "незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду. Поважними ж причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами."

З враховуючи викладене, суддя приходить до висновку, що причини пропуску строку звернення до суду є неповажними.

Положеннями ч.1 ст.123 КАС України визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 2 ст. 169 КАС України встановлено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на викладені обставини, суддя приходить до висновку, що позовна заява відповідно до ч.1 ст.169 КАС України підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків, а саме позивачу необхідно надати заяву про поновлення цього строку та вказати інші підстави для поновлення строку.

Керуючись ч. 1 ст. 169 КАС України,

ухвалив:

Залишити позовну заяву без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху..

Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із вказівкою на номер справи 540/1047/22 та зазначенням прізвища судді, який прийняв ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала окремо не оскаржується.

Суддя С.О. Варняк