Справа № 540/5959/21
Суддя: Димерлій О.О.
Дата ухвалення: 2022-02-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

14 лютого 2022 р. м.ОдесаСправа № 540/5959/21

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Димерлія О.О.

суддів Крусяна А.В. , Танасогло Т.М.

розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Херсонського обласного територіальний центр комплектування та соціальної підтримки на рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 30 листопада 2021 року у справі №540/5959/21 за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії

У С Т А Н О В И В:
У жовтні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до Херсонського окружного адміністративного суду з позовною заявою, у якій просив:

- визнати протиправною бездіяльність ІНФОРМАЦІЯ_2 щодо ненарахування та невиплати ОСОБА_1 грошової компенсації відпустки як учаснику бойових дій за період з 07.10.2016 року по 30.12.2017 року, виходячи з грошового забезпечення станом на день звільнення з військової служби 30 грудня 2017 року;

- зобов`язати Херсонський обласний військовий комісаріат Міністерства оборони України нарахувати та виплатити ОСОБА_1 грошову компенсацію за невикористані календарні дні додаткової відпустки як учаснику бойових дій за період з 07.10.2016 року по 30.12.2017 року, виходячи з грошового забезпечення станом на день звільнення з військової служби 30 грудня 2017 року.

Рішенням Херсонського окружного адміністративного суду від 30 листопада 2021 року у справі №540/5959/21 позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено.

Визнано протиправною бездіяльність Херсонського обласного військового комісаріату Міністерства оборони України щодо ненарахування та невиплати ОСОБА_1 грошової компенсації відпустки як учаснику бойових дій за період з 07.10.2016 року по 30.12.2017 року, виходячи з грошового забезпечення станом на день звільнення з військової служби.

Зобов`язано Херсонський обласний військовий комісаріат Міністерства оборони України нарахувати та виплатити ОСОБА_1 грошову компенсацію за невикористані календарні дні додаткової відпустки як учаснику бойових дій за період з 07.10.2016 року по 30.12.2017 року, виходячи з грошового забезпечення станом на день звільнення з військової служби.

Не погоджуючись з вищеозначеним рішенням суду першої інстанції, Херсонським обласним територіальним центром комплектування та соціальної підтримки безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду подано апеляційну скаргу.

В порушення вимог п. 1 ч. 5 ст. 296 КАС України відповідачем при подачі апеляційної скарги не додано документ про сплату судового збору.

Разом з тим, в апеляційній скарзі Херсонським обласним територіальним центром комплектування та соціальної підтримки заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Надаючи оцінку вищеозначеному клопотанню скаржника про звільнення від сплати судового збору, апеляційний суд уважає за необхідне зазначити про таке.

Питання звільнення від сплати судового збору як складової судових витрат, зменшення його розміру, відстрочення чи розстрочення його сплати урегульовано положеннями частини 1 статті 133 КАС України, відповідно до якої суд, ураховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно із частиною 2 статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати установлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору установлено Законом України «Про судовий збір», відповідно до статті 1 якого судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати урегульовано статтею 8 Закону України "Про судовий збір", норма якої є спеціальною.

Зі змісту положень статті 8 Закону України "Про судовий збір" слідує, що існує три умови, за яких суд, ураховуючи майновий стан сторони та за її клопотанням, може відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення (частина перша статті 8 Закону України "Про судовий збір"), зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати (частина друга цієї ж статті), а саме:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Отже, підставою для звільнення від сплати судового збору є майновий стан сторони.

При цьому, при зверненні до суду із клопотанням про звільнення від сплати судового збору особа повинна додати до такої заяви належні докази на підтвердження факту відсутності відповідних коштів (бюджетних асигнувань) для сплати судового збору.

Відсутність таких доказів чи їх неналежність є підставою для відмови в задоволенні заяви про звільнення від сплати судового збору.

Проте, будь-яких доказів про наявність об`єктивних підстав щодо звільнення від сплати судового збору у зв`язку з майновим станом до суду апеляційної інстанції скаржником не надано.

Між тим, обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у неї коштів, призначених для сплати судового збору, як і довготривала процедура погодження сплати судового збору, яка стосується адміністративно-організаційної діяльності суб`єкта владних повноважень, не звільняють державний орган від обов`язку сплати судового збору.

Скаржник, який діє від імені держави, як суб`єкт владних повноважень, не може та не повинен намагатись отримати вигоду від організаційних чи фінансових складнощів, які склались у нього на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо забезпечення неухильного виконання вимог процесуального закону, зокрема, стосовно сплати судового збору.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 р. у справі «Креуз проти Польщі» «право на суд» не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими. Вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

Таким чином, беручи до уваги вищевикладене, а також те, що клопотання про звільнення від сплати судового збору Херсонським обласним територіальним центром комплектування та соціальної підтримки належним чином не обґрунтовано та до апеляційної скарги не додано доказів на підтвердження факту відсутності відповідних коштів (бюджетних асигнувань) для сплати судового збору, судова колегія дійшла висновку щодо відсутності законодавчо передбачених підстав для його задоволення та звільнення скаржника від сплати судового збору.

Відповідно до частин 1 та 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, установленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Ставки судового збору установлюються у таких розмірах, зокрема, позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами, ставка судового збору складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Станом на 1 січня 2021 року, розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб встановлено у розмірі 2270 грн.

Таким чином, при поданні апеляційної скарги в цій справі скаржник мав додати докази сплати судового збору у розмірі 1362 грн. (908 х 150%)

Виходячи із зазначеного та з наведених вище норм законодавства, за подачу апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції скаржник повинен сплатити судовий збір у розмірі 1362 грн. на рахунок UA1015758, код класифікації доходів бюджету - 22030101, отримувач ГУК в Одеській області /Приморський р-н/22030101, код отримувача (ЄДРПОУ) 37607526, банк отримувач: Казначейство України (ЕАП), код банку (МФО) 899998.

У відповідності до ч. 2 ст. 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, установлених ст. 296 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 169 цього Кодексу.

Оскільки особою, яка оскаржує рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку, не сплачено судовий збір, подана апеляційна скарга, на підставі ст. 298 КАС України, підлягає залишенню без руху.

Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 298 КАС України, апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними.

За приписами ст.295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Судом апеляційної інстанції з`ясовано, що Херсонським окружним адміністративним судом справу №540/5959/21 розглянуто в порядку письмового провадження 30.11.2021 року.

Апеляційну скаргу відповідачем скеровано на адресу П`ятого апеляційного адміністративного суду засобами поштового зв`язку 04.01.2022 року, тобто з пропуском, визначеного статтею 295 КАС України, строку на апеляційне оскарження рішення суду.

Відповідно до вимог ч.1 ст.121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, установлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом установлено неможливість такого поновлення.

Отже, для поновлення пропущеного процесуального строку, необхідно установити наявність поважних причин пропуску такого строку на апеляційне оскарження рішення суду, які об`єктивно перешкоджали особі вчасно подати апеляційну скаргу.

Враховуючи наведені обставини, з огляду на відсутність заяви про поновлення строку на подання апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції позбавлений можливості самостійно визначити поважність причин пропуску скаржником установленого законом процесуального строку на апеляційне оскарження рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 30 листопада 2021 року у справі №540/5959/21.

Таким чином, протягом десяти днів з дня отримання судового рішення про залишення апеляційної скарги без руху, скаржник повинен подати до суду заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, у якій вказати поважність причин пропуску строку звернення до суду з даною апеляційною скаргою, з підтверджуючими доказами та матеріалами.

У відповідності до частини 3 статті 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними.

З урахуванням викладеного та у відповідності до вимог ст. 298 КАС України апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, із наданням скаржнику строку для подання обґрунтованої заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду із зазначенням поважних підстав для поновлення такого строку.

З огляду на викладене, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга Херсонського обласного територіальний центр комплектування та соціальної підтримки на рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 30 листопада 2021 року у справі №540/5959/21 підлягає залишенню без руху, із наданням скаржнику строку для подання обґрунтованої заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду із зазначенням поважних підстав для поновлення такого строку, а також доказів сплати судового збору.

Керуючись ст. 169, 292, 293, 298 КАС України, апеляційний суд

У Х В А Л И В:
У задоволенні клопотання Херсонського обласного територіальний центр комплектування та соціальної підтримки про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Апеляційну Херсонського обласного територіальний центр комплектування та соціальної підтримки на рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 30 листопада 2021 року у справі №540/5959/21 - залишити без руху.

Для усунення недоліків поданої апеляційної скарги надати скаржнику 10-денний строк з дня отримання копії цієї ухвали, шляхом надання до апеляційного суду обґрунтованої заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду із зазначенням поважних підстав для поновлення такого строку, з підтверджуючими доказами та матеріалами, а також доказів сплати судового збору у розмірі 1362 грн.

Судовий збір за подачу апеляційної скарги до П`ятого апеляційного адміністративного суду має бути внесено на рахунок №UA1015758, код класифікації доходів бюджету - 22030101, отримувач ГУК в Од.обл./Приморський р-н/22030101, код отримувача (ЄДРПОУ) 37607526, банк отримувач: Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку (МФО) 899998.

Роз`яснити скаржнику, що у разі не усунення недоліків апеляційної скарги щодо надання доказів сплати судового збору, апеляційну скаргу, відповідно до ст.169 КАС України, буде повернуто особі, яка її подала.

Роз`яснити скаржнику, що у разі не виконання вимог зазначеної ухвали в частині щодо подання до суду апеляційної інстанції заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду із наведенням обґрунтованих підстав для поновлення такого строку, з підтверджуючими доказами та матеріалами, апеляційним судом буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження, відповідно до пункту 4 частини 1 статті 299 КАС України.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддями та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Димерлій О.О.
Судді Крусян А.В. Танасогло Т.М.