Справа № 640/21828/21
Суддя: Кучма Андрій Юрійович
Дата ухвалення: 2022-01-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 січня 2022 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді Кучми А.Ю.,

суддів Безименної Н.В., Ганечко О.М.

за участю секретаря Островської О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційні скарги Антимонопольного комітету України, Товариства з обмеженою відповідальністю «СПЕЦТЕРМОМОНТАЖ-ЕНЕРГО» на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 листопада 2021 року (м. Київ, дата складання повного тексту - 15.11.2021) у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ІНТЕРПРОЕКТ» до Антимонопольного комітету України, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «СПЕЦТЕРМОМОНТАЖ-ЕНЕРГО» про визнання протиправним та скасування рішення,-

В С Т А Н О В И Л А :

Товариство з обмеженою відповідальністю «ІНТЕРПРОЕКТ» звернулося до суду з позовом, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення Антимонопольного комітету України за результатами розгляду скарги Товариство з обмеженою відповідальністю «СПЕЦГЕРМОМОНТАЖ- ЕНЕРГО» № 16609-р/пк-пз від 20 липня 2021 року;

- стягнути з Антимонопольного комітету України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Інтерпроект», судовий збір в розмірі 2270,00 грн за рахунок бюджетних асигнувань.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що приймаючи оскаржуване рішення № 16609-р/пк-пз від 20 липня 2021 року Антимонопольний комітет України порушив приписи частини 4 ст. 22 Закону України «Про публічні закупівлі» вимагаючи від позивача підпису документів кваліфікованим електронним підписом замість удосконаленого електронного підпису.

Відповідачем подано відзив на позовну заяву, в якому заперечує проти задоволення позову, зазначає, що пропозиція переможця - ТОВ «ІНТЕРПРОЕКТ» мала бути відхилена замовником - Комунальною корпорацією «Київавтодор» на підставі вимог статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі».

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 листопада 2021 року адміністративний позов задоволено.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, відповідач та третя особа подали апеляційні скарги, в яких просять рішення скасувати та прийняти нову постанову, якою у задоволенні позовних вимог відмовити повністю. При цьому вказують на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, порушення судом норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи. Зазначають, що замовник вказав у тендерній документації вимогу щодо накладення саме кваліфікованого електронного підпису та не зазначив альтернативи, тому учасники процедури закупівлі повинні були накласти на свої тендерні пропозиції лише кваліфіковані електронні підписи, а не удосконалені.

Позивачем подано відзиви на апеляційні скарги, в яких зазначено про безпідставність доводів апеляційних скарг, відсутність підстав для їх задоволення та відсутність підстав для скасування рішення суду першої інстанції.

Розглянувши доводи апеляційних скарг, перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, колегія суддів вважає, що апеляційні скарги підлягають залишенню без задоволення, а рішення суду - без змін.

Згідно ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, що Комунальною корпорацією «Київавтодор» (надалі- «Замовник») 19 лютого 2021 року було розпочато процедуру закупівлі «Роботи з розробки проектно-кошторисної документації по об`єкту «Реставрація з пристосуванням мосту ім. Є. О. Патона через річку Дніпро» ідентифікатор закупівлі: UA-2021-02-19-000825-b.

18 березня 2021 року відбулось розкриття тендерних пропозицій в процедурі Закупівлі.

Рішенням Замовника 22 березня 2021 року Товариство з обмеженою відповідальністю «ІНТЕРПРОЕКТ» було визнано переможцем Закупівлі, що підтверджується протоколом розгляду тендерних пропозицій № 21/473-2 від 23.03.2021.

01 квітня 2021 року ТОВ «СПЕЦТЕРМОМОНТАЖ-ЕНЕРГО» подано скаргу на рішення Замовника від 23.03.2021 про визнання ТОВ «ІНТЕРПРОЕКТ» переможцем Закупівлі №UA- 2021-02-19-000825-b.

26 квітня 2021 року рішенням Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель від 26.04.2021 №9075-р/пк-пз встановлено, що пропозиція учасника не відповідає абз. 2 п.1 ч.1 ст.31 Закону України «Про публічні закупівлі» (не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим ст.16 цього Закону та/або наявні підстави, встановлені ч.1 ст.17 цього Закону) та зобов`язано Замовника скасувати рішення про визнання переможцем закупівлі ТОВ «ІНТЕРПРОЕКТ».

17 травня 2021 року Замовником скасовано рішення про визнання ТОВ «ІНТЕРПРОЕКТ» переможцем закупівлі та прийнято рішення про відхилення тендерної пропозиції останнього, що підтверджується Протоколом №21/473-3 від 17.05.2021.

Не погоджуючись із вказаним рішенням Замовника ТОВ «ІНТЕРПРОЕКТ» подано скаргу.

17 червня 2021 року рішенням Органу оскарження № 13754-р/пк-пз від 17.06.2021 зобов`язано КК «КИЇВАВТОДОР» скасувати рішення про відхилення тендерної пропозиції ТОВ «ІНТЕРПРОЕКТ» за процедурою закупівлі - «Роботи з розробки проектно-кошторисної документації по об`єкту: «Реставрація з пристосуванням мосту ім. Є. О. Патона через р. Дніпро», оголошення про проведення якої оприлюднене на веб-порталі Уповноваженого органу за № UA-2021-02-19-000825-b.

24 червня 2021 року Замовником скасовано рішення про відхилення тендерної пропозиції ТОВ «ІНТЕРПРОЕКТ» та на веб-порталі Уповноваженого органу розміщено Повідомлення з Вимогою до ТОВ «ІНТЕРПРОЕКТ» про усунення невідповідностей тендерної пропозиції.

25 червня 2021 на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель ТОВ «ІНТЕРПРОЕКТ» розміщено Лист про усунення невідповідностей №09/06-21 від 25.06.2021, на який накладено Електронний підпис (sign) станом на 25.06.2021 10.08.

30.06.2021 рішенням Замовника визнано ТОВ «ІНТЕРПРОЕКТ» переможцем закупівлі - «Роботи з розробки проектно-кошторисної документації по об`єкту: «Реставрація з пристосуванням мосту ім. Є.О. Патона через р. Дніпро», оголошення про проведення якої оприлюднене на веб-порталі Уповноваженого органу за № UA-2021-02-19-000825-b (Протокол №21/473-4 від 30.06.2021).

07 липня 2021 року ТОВ «СПЕЦТЕРМОМОНТАЖ-ЕНЕРГО» подано скаргу на рішення Замовника від 30.06.2021 про визнання ТОВ «ІНТЕРПРОЕКТ» переможцем Закупівлі № UA- 2021-02-19-000825-b.

Рішенням Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель від 20.07.2021 №16609-р/пк-пз зобов`язано Комунальну корпорацію «Київавтодор» скасувати рішення про визначення Товариства з обмеженою відповідальністю «ІНТЕРПРОЕКТ» переможцем процедури закупівлі - «Роботи з розробки проектно-кошторисної документації по об`єкту: «Реставрація з пристосуванням мосту ім. Є. О. Патона через р. Дніпро», оголошення про проведення якої оприлюднене на веб-порталі Уповноваженого органу за № UA-2021-02-19-000825-b.

У спірному висновку вказано, що не відхиливши Пропозицію Переможця, Замовник порушив вимоги статті 31 Закону, відповідно до якої замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо, зокрема, учасник не відповідає вимогам, встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 Закону.

Вважаючи висновок відповідача у частині встановлення порушення законодавства у сфері публічних закупівель протиправним та таким, що порушує права та інтереси позивача, останній звернувся до суду із даним адміністративним позовом.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що учасники публічних закупівель можуть наразі підписувати свої пропозиції удосконаленими електронними підписами, якщо інше не передбачено тендерною документацією Замовника.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади установлює Закон України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон № 922-VIII, у редакції закону чинного на час виникнення спірних правовідносин), пунктом 14 частини 1 статті 1 якого визначено, що моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

У відповідності до пунктів 31, 32 частини 1 статті 1 Закону № 922-VIII тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель, а тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.

Положеннями пунктів 17, 30 частини 1 статті 1 Закону № 922-VIII визначено, що орган оскарження - Антимонопольний комітет України, а суб`єкт оскарження в органі оскарження (далі - суб`єкт оскарження) - фізична чи юридична особа, яка звернулася до органу оскарження з метою захисту своїх прав та охоронюваних законом інтересів з приводу рішення, дії чи бездіяльності замовника, що суперечать законодавству у сфері публічних закупівель і внаслідок яких порушено право чи законні інтереси такої особи.

Згідно частини 1 статті 22 Закону № 922-VIII тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення відкритих торгів в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.

Відповідно до частини 1 статті 25 Закону № 922-VIII тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель. Документ з тендерною пропозицією подається в електронному вигляді шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, вимогам, визначеним у статті 17 цього Закону і в тендерній документації, та завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації. Документи, що підтверджують відповідність учасника кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, та документи, що містять технічній опис предмета закупівлі, подаються в окремому файлі.

Електронна система закупівель автоматично формує та надсилає повідомлення учаснику про отримання його пропозиції із зазначенням дати та часу. Електронна система повинна забезпечити можливість подання пропозиції всім особам на рівних умовах.

Кожен учасник має право подати тільки одну тендерну пропозицію (у тому числі до визначеної в тендерній документації частини предмета закупівлі (лота). Отримана тендерна пропозиція вноситься автоматично до реєстру, форма якого встановлюється Уповноваженим органом.

Тендерна пропозиція повинна містити підтвердження надання учасником забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення передбачено оголошенням про проведення процедури закупівлі (ч. 2 ст. 25 Закону № 922-VIII).

Згідно із пунктом 1 частини 1 статті 30 Закону № 922-VIII замовник відхиляє тендерну пропозицію в разі якщо учасник, зокрема, не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником.

Аналіз наведених положень дає суду підстави дійти до висновку, що у разі передбачення оголошенням про проведення публічної закупівлі надання учасником забезпечення тендерної пропозиції, не надання такого забезпечення є безумовною підставою для відхилення замовником тендерної пропозиції такого учасника.

У відповідності до частини 1 статті 18 Закону № 922-VIII Антимонопольний комітет України як орган оскарження з метою неупередженого та ефективного захисту прав і законних інтересів осіб, пов`язаних з участю у процедурах закупівлі, утворює постійно діючу адміністративну колегію (колегії) з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Рішення постійно діючої адміністративної колегії (колегій) ухвалюються від імені Антимонопольного комітету України.

Згідно із частиною 18 статті 18 Закону № 922-VIII за результатами розгляду скарги орган оскарження має право прийняти рішення: 1) про встановлення або відсутність порушень процедури закупівлі (у тому числі порушення порядку оприлюднення або не оприлюднення інформації про процедури закупівлі, передбаченої цим Законом); 2) про заходи, що повинні вживатися для їх усунення, зокрема зобов`язати замовника повністю або частково скасувати свої рішення, надати необхідні документи, роз`яснення, усунути будь-які дискримінаційні умови (у тому числі ті, що зазначені в технічній специфікації, яка є складовою частиною тендерної документації), привести тендерну документацію у відповідність із вимогами законодавства або за неможливості виправити допущені порушення відмінити процедуру закупівлі.

З матеріалів справи вбачається, що відповідач аргументував своє рішення наступним: «Скаржник зазначає, що в ході всієї процедури закупівлі учасником ТОВ «ІНТЕРПРОЕКТ» на Пропозицію та інші документи, які подавались останнім, накладався удосконалений електронний підпис, замість кваліфікованого електронного підпису, обов`язковість використання якого для даної закупівлі встановлено Документацією, що свідчить про невідповідність ТОВ «ІНТЕРПРОЕКТ» вимогам встановленим абз. 1 ч.З cm. 22 Закону. Відповідно до інформації, розміщеної на веб-порталі Уповноваженого органу кінцевий строк подання Пропозицій 17.03.2021. Згідно з інформацією, розміщеною на веб-порталі Уповноваженого органу, Переможцем, у складі Пропозиції було розміщено, зокрема, наступний файл: «Електронний підпис» (16.03.2021). Колегією листом від 10.02.2021 Ко20-29/06-1616-пз було здійснено запит до Міністерства цифрової трансформації України щодо надання роз`яснення, зокрема, чи може підпис вважатись кваліфікованим електронним підписом, якщо при перевірці електронного цифрового підпису на сайті ЦЗО з`являється інформація, що тип носія - незахищений, тип підпису - удосконалений. Листом від 16.02.2021 №06-3-1587 Міністерство цифрової трансформації України повідомило, зокрема, що якщо за результатами перевірки електронного підпису чи печатки на сайті ЦЗО з`являється інформація, що тип підпису «удосконалений», то такий підпис не може вважатись кваліфікованим. Враховуючи наведене, а також інформацію, зазначену у листі Міністерства цифрової трансформації України, Пропозиція зазначеного учасника не містить саме кваліфікований електронний підпис. Не відхиливши Пропозицію Переможця, Замовник порушив вимоги статті 31 Закону, відповідно до якої замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо, зокрема, учасник не відповідає вимогам, встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 Закону.

Відповідно до абз. 3 ч. 3 ст. 12 Закону України «Про публічні закупівлі» під час використання електронної системи закупівель з метою подання тендерних пропозицій і здійснення їх оцінки документи та дані створюються та подаються з урахуванням вимог Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» (далі-Закон № 851-15).

При цьому, згідно із ч. 1 ст. 5 Закону № 851-15, електронний документ - це документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа.

Згідно з інформацією, розміщеною на веб-порталі Уповноваженого органу, Переможцем, у складі Пропозиції було розміщено, зокрема, наступний файл: «Електронний підпис» (16.03.2021). «Підписувач ОСОБА_1»; П.І.Б. ОСОБА_1; РНОКПП НОМЕР_1 ; Організація (установа) Товариство з обмеженою відповідальністю «ІНТЕРПРОЕКТ»;Код ; Час підпису (підтверджено кваліфікованою позначкою часу для підпису від Надавача) 16:30:03 17.03.2021; Сертифікат виданий АЦСК ТОВ «Центр сертифікації ключів «Україна»; Серійний номер ; Тип носія особистого ключа Незахищений; Алгоритм підпису ДСТУ-4145; Тип підпису Удосконалений; Сертифікат Кваліфікований».

Зазначене (тип, підпису, тип носія особистого ключа, сертифікат) дає змогу здійснити висновок про те, що підпис, яким підписано тендерну пропозицію Учасників, є удосконаленим електронним підписом, який базується на кваліфікованому сертифікаті відкритого ключа, що відповідає вимогам, затвердженим пунктом 2 Постанови Кабінету Міністрів України від 03.03.2020 №193.

Пунктом 3.1. Розділу 3 Тендерної документації «Послуги з інженерного проектування (Роботи з розробки проектно-кошторисної документації по об`єкту: «Реставрація з пристосуванням мосту ім. Є.О. Патона через р. Дніпро») (нова редакція), яка затверджена Рішенням тендерного комітету та підписана головою тендерного комітету КК «КИЇВАВТОДОР» Міщенко Є.О. встановлено, що під час використання електронної системи закупівель з метою подання тендерних пропозицій, документи та дані створюються та подаються з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги».

Учасник повинен подати тендерну пропозицію з накладанням (підписанням) на неї кваліфікованого електронного підпису (КЕП) уповноваженої, на підписання тендерної пропозиції та представлення інтересів учасника під час проведення процедури закупівлі, особи.

Тобто, у тендерній документації була передбачена умова про обов`язкову наявність у тендерних пропозиціях учасників накладеного електронного підпису або кваліфікованого електронного підпису. Тендерна документація не містить вимог щодо наявності виключно кваліфікованого електронного підпису, а тому твердження відповідача про відсутність кваліфікованого підпису є необґрунтованим та безпідставним.

Згідно пп. 23 ст.1 Закону України «Про електронні довірчі послуги», кваліфікований електронний підпис - удосконалений електронний підпис, який створюється з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису і базується на кваліфікованому сертифікаті відкритого ключа.

Підпунктом 1 п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 03 березня 2020 року за №193 «Про реалізацію експериментального проекту щодо забезпечення можливості використання удосконалених електронних підписів і печаток, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів» встановлено, що удосконалені електронні підписи чи печатки, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів, що відповідають затвердженим пунктом 2 цієї постанови вимогам, можуть використовуватися користувачами електронних довірчих послуг для здійснення електронної взаємодії, електронної ідентифікації та автентифікації фізичних, юридичних осіб і представників юридичних осіб у разі, коли законодавством передбачено використання виключно кваліфікованих електронних підписів чи печаток (засобів кваліфікованого електронного підпису чи печатки, кваліфікованих електронних довірчих послуг) або засобів електронної ідентифікації з високим рівнем довіри, крім перелічених випадків.

Підпунктом 3 п. 3 вищезазначеної постанови зазначено, що результати надання електронних довірчих послуг, пов`язаних із створенням, перевіркою, підтвердженням та зберіганням удосконалених електронних підписів чи печаток, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів, визнаються органами державної влади, органами місцевого самоврядування, а також іншими особами, які надають електронні публічні (зокрема адміністративні) послуги, та користувачами електронних довірчих послуг.

Таким чином, учасники процедури закупівлі можуть використовувати удосконалені електроні підписи для здійснення електронної взаємодії, електронної ідентифікації та автентифікації фізичних, юридичних осіб і представників юридичних осіб у разі, коли законодавством передбачено використання виключно кваліфікованих електронних підписів чи печаток.

З вищевикладеного вбачається, що підпис, який накладено на тендерні пропозиції ТОВ «ІНТЕРПРОЕКТ», є удосконаленим електронним підписом, який базується на кваліфікованому сертифікаті відкритого ключа, та відповідає вимогам, затверджених п. 2 постанови Кабінету Міністрів України від 03.03.2020 № 193.

Крім цього, відповідач посилається на лист Міністерства цифрової трансформації України №1/06-3-1587 від 16.02.2021, де вказано що удосконалений цифровий підпис не є кваліфікованим цифровим підписом, а отже, позивач порушив вимоги тендерної документації та тендерна пропозиція позивача повинна бути відхилена Замовником.

Дійсно, в Листі вказано, що удосконалений цифровий підпис не є кваліфікованим цифровим підписом, проте останнім абзацом листа вказано наступне: «Водночас наголошуємо на можливості до 31.12.2021 використовувати удосконалені електронні підписи та печатки, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів, з дотриманням вимог, встановлених постановою Кабінету Міністрів України від 03.03.2020 №193 «Про реалізацію експериментального проекту щодо забезпечення можливості використання удосконалених електронних підписів і печаток, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів».

При цьому, експериментальний проект реалізується до дня набрання чинності змінами до Закону України «Про електронні довірчі послуги» щодо врегулювання використання удосконалених електронних підписів і печаток, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів, але не пізніше ніж до 31 грудня 2021 року.

Згідно з існуючим законодавством з 1 січня 2022 року приватні суб`єкти господарювання зобов`язані будуть використовувати КЕП виключно на захищених носіях особистих ключів.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що учасники публічних закупівель в даному випадку мали можливість підписувати свої пропозиції удосконаленими електронними підписами, якщо інше не передбачено тендерною документацією Замовника, тому тендерна документація відповідає вимогам чинного законодавства, що вказує про необґрунтованість та безпідставність висновку відповідача про порушення ст. 31 Закону України «Про публічні закупівлі».

Щодо стягнення витрат на професійну правничу допомогу, колегія суддів зазначає наступне.

У силу приписів статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.

За змістом частини третьої статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України розмір витрат на правничу допомогу адвоката, серед іншого, складає гонорар адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, які визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою.

Розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Згідно з пунктами 6, 7 статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

З аналізу положень статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України вбачається, що склад та розмір витрат на професійну правничу допомогу підлягає доказуванню в судовому процесі - сторона, яка хоче компенсувати судові витрати повинна довести та підтвердити розмір заявлених судових витрат, а інша сторона може подати заперечення щодо неспівмірності розміру таких витрат. Результат та вирішення справи безпосередньо пов`язаний із позицією, зусиллям і участю в процесі представника інтересів сторони за договором. При цьому, такі надані послуги повинні бути обґрунтованими, тобто доцільність надання такої послуги та її вплив на кінцевий результат розгляду справи, якого прагне сторона, повинно бути доведено стороною в процесі.

Принцип співмірності витрат на оплату послуг адвоката запроваджено у частині п`ятій статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи (частина 5 статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України).

При цьому розмір витрат на правничу допомогу встановлюється судом на підставі оцінки доказів щодо детального опису робіт, здійснених адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Отже, питання розподілу судових витрат пов`язане із суддівським розсудом (дискреційні повноваження).

Згідно з пунктом 4 частини першої статті першої Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.

Статтею 19 цього ж Закону визначено такі види адвокатської діяльності як надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правовий супровід діяльності юридичних і фізичних осіб, органів державної влади, органів місцевого самоврядування, держави; складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру; представництво інтересів фізичних і юридичних осіб у судах під час здійснення цивільного, господарського, адміністративного та конституційного судочинства, а також в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами.

Таким чином, правова допомога є багатоаспектною, різною за змістом, обсягом та формами і може включати консультації, роз`яснення, складення позовів і звернень, довідок, заяв, скарг, здійснення представництва, зокрема в судах та інших державних органах, захист від обвинувачення тощо, а договір про надання правової допомоги укладається на такі види адвокатської діяльності як захист, представництво та інші види адвокатської діяльності.

Представництво - вид адвокатської діяльності, що полягає в забезпеченні реалізації прав і обов`язків клієнта в цивільному, господарському, адміністративному та конституційному судочинстві, в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами, прав і обов`язків потерпілого під час розгляду справ про адміністративні правопорушення, а також прав і обов`язків потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача у кримінальному провадженні (пункт 9 частини першої статті 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Інші види правової допомоги - види адвокатської діяльності з надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правового супроводу діяльності клієнта, складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру, спрямованих на забезпечення реалізації прав, свобод і законних інтересів клієнта, недопущення їх порушень, а також на сприяння їх відновленню в разі порушення (пункт 6 частини першої статті 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Відповідно до статті 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Відповідно до ч.7 ст.139 КАС України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

За відсутності відповідної заяви або неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

Згідно ч. 9 ст. 139 КАС України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що на підтвердження надання правової допомоги необхідно долучати, у тому числі, розрахунок погодинної вартості правової допомоги, наданої у справі, який має бути передбачений договором про надання правової допомоги, та може міститися в акті приймання-передачі послуг за договором.

Розрахунок платної правової допомоги повинен відображати вартість години за певний вид послуги та час, витрачений на: участь у судових засіданнях; вчинення окремих процесуальних дій поза судовим засіданням; ознайомлення з матеріалами справи в суді тощо.

Аналогічна позиція викладена Верховним Судом у постанові від 01 жовтня 2018 року у справі № 569/17904/17.

З матеріалів справи вбачається, що на підтвердження витрат на правничу допомогу, позивач надав суду договір №1/4/21 про надання професійної правничої допомоги від 06.04.2021, додаткову угоду №7 до договору №1/4/21 про надання професійної правничої допомоги, якою визначено порядок оплати юридичних послуг, платіжне доручення №3216 від 21.07.2021 року.

При цьому, п.3.1 договору визначено, що розмір гонорару визначається строноами окремою додатковою угодою.

У свою чергу, додаткова угода №7 до договору №1/4/21 про надання професійної правничої допомоги містить фіксований розмір гонорару - 15000,00 грн за надання юридичних послуг.

Крім того, враховуючи предмет позову, дана сума на переконання колегія суддів є співмірною

При визначенні суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу, необхідно досліджувати на підставі належних та допустимих доказів обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категоріям складності справи, витраченому адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціні позову та (або) значенню справи.

При визначенні суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу, суд повинен керуватися критерієм реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерієм розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та суті виконаних послуг.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що понесені позивачем витрати на правничу допомогу в сумі 15000,00 грн повністю підтверджені доказами, що були надані позивачем.

Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 року, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 9 грудня 1994 року, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду є законним і обґрунтованим, ухваленим з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а тому підстав для його скасування не має.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 251, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційні скарги Антимонопольного комітету України, Товариство з обмеженою відповідальністю «СПЕЦТЕРМОМОНТАЖ-ЕНЕРГО» - залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 листопада 2021 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена в порядку та строки, встановлені ст.ст. 328, 329 КАС України.

Повний текст постанови виготовлено 28.01.2022.

Головуючий суддя: А.Ю. Кучма

Н.В. Безименна

О.М. Ганечко