Справа № 640/4555/20
Суддя: Єгорова Наталія Миколаївна
Дата ухвалення: 2022-01-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/4555/20 Суддя (судді) першої інстанції: Балась Т.П.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 січня 2022 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Єгорової Н.М.,

суддів - Федотова І.В., Чаку Є.В.,

при секретарі - Поляновській О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Шулявка" на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 10 вересня 2021 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Шулявка" до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправними та скасування припису та постанови, -

ВСТАНОВИЛА:

У лютому 2020 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Шулявка" звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), яким просило:

- визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 31 січня 2020 року винесений відносно ТОВ "Шулявка";

- визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 11 лютого 2020 року № 4/20/073-1691 винесену відносно ТОВ "Шулявка".

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 10 вересня 2021 року відмовлено у задоволенні позову.

Не погодившись з таким рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати його та ухвалити нове рішення про задоволення позову.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт зазначив, що суд першої інстанції не дослідив та не врахував доводи позивача про неналежне виконання посадовою особою відповідача своїх обов`язків, водночас ТОВ "Шулявка" та ТОВ "Вінербуд" було відомо про проведення перевірки, їх представники постійно знаходяться на об`єкті будівництва, для перевірки були підготовлені необхідні документи, в тому числі журнали виконання робіт та авторського нагляду, де наявні відмітки про присутність осіб на об`єкті.

Також апелянт наголосив, що посадовою особою акт недопуску/відсутності суб`єкта містобудування мав бути складений 20 січня 2020 року на об`єкті під час перевірки, водночас акт складено 31 січня 2020 року, поза межами об`єкту будівництва, відповідно зазначений акт не може бути підставою для складення протоколу, припису та постанови про накладення штрафу на позивача.

Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) подано до суду відзив на апеляційну скаргу, відповідно до якого останній просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, оскільки під час виїзду посадової особи на місце, у дату та час визначену в листі Департаменту, уповноважені особи ТОВ "Шулявка", які завчасно були повідомлені про проведення перевірки, були відсутні на об`єкті будівництва, як наслідок не надано документи необхідні для здійснення перевірки та фактично не допущено посадову особу до проведення планової перевірки на об`єкті будівництва.

Також представник відповідача наголосив, що акт від 31 січня 2020 року складений в межах періоду проведення планової перевірки з дотриманням вимог законодавства, водночас позивачем не вірно трактується положення п. 12 Порядку № 553

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін, виходячи з наступного.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, наказом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 11 жовтня 2019 року № 760 затверджено річний план здійснення заходів державного нагляду (контролю) Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на 2020 рік.

Департаментом направлено повідомлення про проведення планового заходу разом з листом від 03 січня 2020 року № 073-72 на адресу ТОВ "Шулявка" (04050, м. Київ, вул. Герцена, 17-25), яким повідомлено позивача, що у період з 20 січня 2020 року по 31 січня 2020 року буде здійснено планову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті будівництва "Будівництво торгово-офісного комплексу з рестораном швидкого харчування та благоустроєм і озелененням скверу на просп. Перемоги, 50-а у Шевченківському районі міста Києва". Також, було повідомлено про необхідність забезпечити присутність уповноваженої особи ТОВ "Шулявка" та ТОВ "Вінербуд" 20 січня 2020 року о 10 год. 00 хв. на об`єкті будівництва з наданням необхідних документів для проведення перевірки.

Лист від 03 січня 2020 року № 073-72 надіслано рекомендованою поштовою кореспонденцією з повідомленням про вручення поштового відправлення № Р 840, та отриманий позивачем 10 січня 2020 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

31 січня 2020 Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) складено акт про недопущення посадових осіб державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій (далі - Акт).

Також 31 січня 2020 року відповідачем за результатами планової перевірки винесено ррипис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким вимагалось від ТОВ "Шулявка" усунути допущені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності шляхом забезпечення 14 лютого 2020 року об 15 год. 00 хв. допуску посадових осіб органу державного архітектурно будівельного контролю до проведення перевірки на об`єкт "Будівництво торгово-офісного комплексу з рестораном швидкого харчування та благоустроєм і озелененням скверу на проспекті Перемоги 50-А у Шевченківському районі міста Києва" та надати документи (за наявності) необхідні для здійснення перевірки.

31 січня 2020 року відповідачем складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності стосовно ТОВ "Шулявка" за результатами планової перевірки на об`єкті "Будівництво торгово-офісного комплексу з рестораном швидкого харчування та благоустроєм і озелененням скверу на проспекті Перемоги 50-А у Шевченківському районі міста Києва" та повідомлялось, що розгляд справи відбудеться 11 лютого 2020 року о 10 год. 00 хв.

Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) листом від 03 лютого 2020 року № 073-1340 повідомив позивача про дату, час та місце розгляду справи про правопорушення у містобудівної діяльності та направив на адресу ТОВ "Шулявка" (04050, м. Київ, вул. Герцена, 17-25) акт про недопущення посадови осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 31 січня 2020 року, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 31 січня 2020 року та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 31 січня 2020 року, які відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення отримані 04 лютого 2020 року.

11 лютого 2020 року відповідачем прийнято постанову № 4/20/073-1691 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою ТОВ "Шулявка" визнано винним у вчиненні правопорушення передбаченого п.2 ч.6 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за-правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та накладено штраф у сумі 63 060,00 грн.

Вважаючи протиправними припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 31 січня 2020 року та постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 11 лютого 2020 року № 4/20/073-1691 позивач і звернувся з позовом до суду.

Приймаючи оскаржуване рішення суд першої інстанції дійшов висновку, що під час виїзду посадової особи відповідача на місце, у дату та час визначену у повідомлені та супровідному листі, уповноваженні особи ТОВ "Шулявка", які завчасно були повідомленні про проведення перевірки, були відсутні на об`єкті будівництва, як наслідок відповідачу не було надано документи необхідні для здійснення перевірки та не допущено посадову особу для проведення планової перевірки.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлені Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17 лютого 2011 року № 3038-VI (далі - Закон № 3038-VI).

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закон № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Частиною 3 ст. 41 Закон № 3038-VI визначено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (Порядок № 553).

Згідно з п. 2 цього Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Відповідно до п. 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з п. 6 Порядку № 553 плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу. Перелік об`єктів будівництва, які підлягають перевірці під час проведення планової перевірки суб`єкта містобудування, формується Єдиною державною електронною системою у сфері будівництва (далі - Електронна система) та зазначається в наказі про проведення перевірки. Строк проведення планової перевірки об`єкта будівництва не може перевищувати десяти робочих днів.

Судом встановлено, що наказом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 11 жовтня 2019 № 760 затверджено річний план здійснення заходів державного нагляду на 2020 рік, п. 2 якого визначено ТОВ "Шулявка", дата початку 20 січня 2020 року, строк - 10 днів.

На виконання вказаного наказу відповідачем прийнято Повідомлення про проведення планового заходу (а.с. 139-140), яким ТОВ "Шулявка" повідомлялось, що у період з 20 січня 2020 року по 31 січня 2020 року буде здійснено планову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті будівництва "Будівництво торгово-офісного комплексу з рестораном швидкого харчування та благоустроєм і озелененням скверу на проспекті Перемоги 50-А у Шевченківському районі міста Києва".

Також судом першої інстанції встановлено, що повідомлення про проведення планового заходу разом з листом від 03 січня 2020 року № 073-72 (а.с. 141-142) надіслано рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення № Р 840 та отриманий позивачем 10 січня 2020 року.

Листом від 03 січня 2020 року № 073-72 повідомлено позивача про необхідність забезпечити присутність уповноваженої особи ТОВ "Шулявка" на об`єкті будівництва з наданням необхідних документів для проведення перевірки.

Отже позивач був належним чином повідомлений про проведення планової перевірки дотримання вимог містобудівного законодавства у період з 20 січня 2020 року по 31 січня 2020 року на об`єкті будівництва "Будівництво торгово-офісного комплексу з рестораном швидкого харчування та благоустроєм і озелененням скверу на проспекті Перемоги 50-А у Шевченківському районі міста Києва".

Водночас колегія суддів звертає увагу, що апелянт в апеляційній скарзі та в судовому засіданні підтвердив факт отримання повідомлення про проведення планового заходу 10 січня 2020 року, водночас в позовній заяві позивач вказану обставину заперечував.

Відповідно до пп. 1 та 2 п. 11 Порядку № 553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право:

1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

Пунктом 12 Порядку № 553, зокрема визначено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Відповідно до п.14 Порядку № 553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали, зокрема через електронний кабінет, з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно з п. 16 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Пункту 21 Порядку №533 визначено, якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припис, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

В обґрунтування апеляційної скарги позивач зазначив, що ТОВ "Шулявка" та ТОВ "Вінербуд" було відомо про проведення перевірки, їх представники постійно знаходяться на об`єкті будівництва, для перевірки були підготовлені необхідні документи, в тому числі журнали виконання робіт та авторського нагляду, де наявні відмітки про присутність осіб на об`єкті.

На підтвердження зазначених обставин апелянтом до апеляційної скарги надано копії договору на виконання підготовчих робіт від 14 травня 2019 року №14/05, загального журналу робіт, журналу авторського нагляду під час будівництва,.

Частиною 4 ст. 308 КАС України визначено, що докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

В обґрунтування неможливості подання зазначених доказів до суду першої інстанції апелянт зазначив, що не міг врахувати, що потрібно доводити присутність на об`єкті в день перевірки.

Колегія суддів вважає зазначені обставини не поважними, відповідно не приймаються до уваги під час апеляційного розгляду справи.

Також колегія суддів вважає за необхідне звернути увагу, що позивач в обґрунтування позовної заяви під час розгляду судом першої інстанції зазначав, що перевірки не відбулося, головний інспектор на об`єкт будівництва не виїзжав, представників замовника до Департаменту не викликав, суб`єкт містобудування або його представники не знали про намір проведення перевірки, не отримували повідомлення про проведення перевірки та були відсутні під час її проведення, а тому не могли вчиняти дій щодо не допуску посадових осіб Департаменту на об`єкт будівництва.

Отже під час розгляду судом першої інстанції та судом апеляційної інстанції позивач (апелянт) зазначає кардинально протилежні обставини, що свідчить про його недобросовісність.

31 січня 2020 року посадовою особою Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) - Євдокименком А.В. складено Акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва, підприємства будівельної галузі для проведення покладених на них функцій (а.с. 146-147).

В Акті зазначено, що відповідальна посадова особа ТОВ "Шулявка", якому надіслано повідомлення про проведення перевірки, була відсутня на об`єкті під час перевірки, не надала документи необхідні для здійснення перевірки, не допустив посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт "Будівництво торгово-офісного комплексу з рестораном швидкого харчування та благоустроєм і озелененням скверу" на проспекті Перемоги 50-А у Шевченківському районі міста Києва, чим порушив положення п. 1 ч. 3 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та пп. 1 пп. 11 Порядку № 533.

В акті зазначено, що особа від отримання відмовилась та що примірник акта надісланий поштою Р 464.

Крім того, у відповідності до п. 11 Порядку № 553 під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю фіксування процесу проведення перевірки посадовою особою відповідача здійснювалась фотофіксація (а.с. 148, 149).

Водночас доводи апелянта про те, що посадова особа відповідача акт недопуску/відсутності об`єкта містобудування мала скласти 20 січня 2020 року безпосередньо на об`єкті під час перевірки колегія суддів вважає необґрунтованими, оскільки акт складений в межах періоду проведення планової перевірки.

Згідно п. 17 Порядку № 553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Як зазначено вище, відповідачем 31 січня 2020 року було видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Акт, припис та протокол були надіслані позивачу супровідним листом від 03 лютого 2020 року № 073-1340 та відповідно до рекомендованого повідомленням про вручення поштового відправлення отримані позивачем 04 лютого 2020 року (а.с. 157).

Отже є обґрунтованими висновки суду першої інстанції, що під час виїзду посадової особи відповідача на місце, у дату та час визначену у повідомлені та супровідному листі, уповноваженні особи ТОВ "Шулявка", які завчасно були повідомленні про проведення перевірки, були відсутні на об`єкті будівництва, як наслідок відповідачу не було надано документи необхідні для здійснення перевірки та не допущено посадову особу для проведення планової перевірки.

Згідно п. 22 Порядку № 553 постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, чи через електронний кабінет, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Відповідно до ст. 3 Закону України "Про відповідальність за-правопорушення у сфері містобудівної діяльності" від 14 жовтня 1994 року № 208/94-ВР (далі - Закон № 208/94-ВР) справи про правопорушення, передбачені цим Законом, розглядаються в тому числі, центральним органом виконавчої влади, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Накладати штраф в межах та відповідно до вимог, визначених Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності", мають право від імені органів державного архітектурно-будівельного контролю - головні інспектори будівельного нагляду.

Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності затверджено Порядком № 244.

Відповідно до п.п. 9, 10 Порядку № 244 про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності керівник структурного підрозділу інспекції, його заступники, які згідно з функціональними обов`язками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль, або головний державний інспектор (далі - уповноважена посадова особа інспекції) складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Уповноважена посадова особа інспекції складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб`єкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб`єкта містобудування.

Згідно п.15 Порядку № 244 протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інші матеріали подаються посадовій особі інспекції, уповноваженій розглядати справу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, з метою вирішення питання притягнення до відповідальності та накладення штрафу протягом трьох днів після його складення.

Пунктами 16,17 Порядку № 244 передбачено, що справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою інспекції, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

За умовами Закону № 208/94-ВР накладати штраф в межах та відповідно до вимог, визначених Законом № 3038 мають право від імені органів державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду - головні інспектори будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях міста Києва і Севастополя.

Листом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 03 лютого 2020 року № 073-1340 позивача запрошено на розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності га 11 лютого 2020 року на 10 год. 00 хв. Та запрошено посадову особу позивача на 11 лютого 2020 року на 09 год. 45 хв. Для складення протоколу про адміністративне правопорушення.

Як встановлено судом лист від 03 лютого 2020 року № 073-1340 отримано позивачем 04 лютого 2020 року.

З матеріалів справи вбачається, що на призначену дату уповноважені особи ТОВ "Шулявка" до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) не з`явились, не висловили жодних зауважень, хоча і були повідомленні про час та місце розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності належним чином.

В апеляційній скарзі апелянт зазначив, що представник позивача прибувши до Департаменту у вказану дату та на визначений час не зміг потрапити до 221 кабінету без перепустки, а телефонний номер 202-77-61 не відповідав, у зв`язку з чим представник позивача не зміг взяти участь у розгляді справи.

Водночас на підтвердження зазначених обставин позивачем не надано жодних доказів, як і пояснень щодо неможливості подання письмових пояснень чи інших клопотань на адресу відповідача.

Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону № 208/94-ВР суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу, зокрема за недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Отже штраф накладений саме за не допуск до перевірки.

За наведених обставин колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що оскаржувані у даній справі припис від 31 січня 2020 року та постанова від 11 лютого 2020 року № 4/20/073-1691 є обґрунтованими та такими, що прийняті в межах повноважень та відповідно до встановленого порядку, тому відсутні підстави для їх скасування.

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Приписи ст. 316 КАС України визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Керуючись ст. ст. 242-244, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Шулявка" залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 10 вересня 2021 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів, з урахуванням положень ст. 329 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Н.М. Єгорова

Судді І.В. Федотов

Є.В. Чаку

Повний текст постанови складено "28" січня 2022 року.