Справа № 560/9477/21
Суддя: Гонтарук В. М.
Дата ухвалення: 2022-01-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 560/9477/21

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Салюк П.І.

Суддя-доповідач - Гонтарук В. М.

28 січня 2022 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Гонтарука В. М.

суддів: Матохнюка Д.Б. Білої Л.М. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Полонської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів №3 Полонської міської ради об`єднаної територіальної громади на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 30 вересня 2021 року у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Хмельницькій області до Полонської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів №3 Полонської міської ради об`єднаної територіальної громади про застосування заходів реагування,

В С Т А Н О В И В :

в липні 2021 року позивач звернувся до Хмельницького окружного адміністративного суду із позовом до Полонської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів №3 Полонської міської ради об`єднаної територіальної громади про застосування заходів реагування.

Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 30 вересня 2021 року адміністративний позов задоволено.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду першої інстанції скасувати, прийняти постанову про відмову в задоволенні позовних вимог, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, що призвело до неповного з`ясування обставин справи і, як наслідок, невірного вирішення справи та прийняття необґрунтованого рішення.

13 січня 2022 року до суду від позивача надійшов відзив на апеляційну скаргу.

Сьомий апеляційний адміністративний суд ухвалою від 10 січня 2021 року, з урахуванням п.7 ч.1 ст.306, ст.307, п. 2 ч. 1 ст. 311 КАС України, вирішив розглядати дану справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

За таких умов згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України при розгляді справи в порядку письмового провадження фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши апеляційну скаргу в межах її доводів та відзив, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін, виходячи з наступного.

Як вірно встановлено судом першої інстанції та підтверджено під час апеляційного розгляду неоспорені факти про те, що у період з 24 по 25 червня 2021 року, посадовими особами позивача, було здійснено позапланову перевірку додержання та виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки Полонської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів № 3 Полонської міської ради об`єднаної територіальної громади, розташованого за адресами: Хмельницька область, Шепетівський р-н, м. Полонне, вул. Ходякова, 86; Хмельницька область, Шепетівський р-н, м. Полонне, вул. Ходякова, 99.

За результатами проведеної перевірки складений акт перевірки щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки № 15 від 25 червня 2021 року.

Згідно вказаного акту перевірки позивачем відображено ряд порушень, а саме:

п. 1. У приміщеннях коридору, естетичного кабінету, кабінету географії, математики першого поверху, коридору другого поверху, 2-А класу, 2-В класу, 2-Б класу, 1-В класу, 3-А класу, 1-Б класу, 1-А класу, 3-Б класу, 4-А класу, 4-Б класу, 4-В класу будівлі основного корпусу Полонської ЗОШ І-ІІІ ступенів №3 за адресою: м. Полонне, вул. Ходякова, 86 опорядження (облицювання) стін та стель виконано з матеріалів з невизначеними показниками пожежної небезпеки (не надано відповідним чином завірені підтверджуючі матеріали.

п. 2. У приміщенні класу інформатики основного корпусу за адресою: м. Полонне, вул. Ходякова, 86 встановленні глухі грати.

п. 3. У приміщеннях кабінету коридору, кабінету військової підготовки, трудового навчання, української мови, географії, математики першого поверху, класу інформатики, спортзалу, кабінету хімії другого поверху основного корпусу, в будівлі кам`яної школи, м. Полонне, вул. Ходякова, 86, медичного кабінету, підвалу, 4-А класу, коридору, та класу інформатики, будівлі початкової школи м. Полонне, вул. Ходякова, 99, ЗОШ №3 електророзетки, та вимикачі, перемикачі та інші подібні апарати встановлені на горючі основи.

п. 4. Будівлі основного корпусу, навчального корпусу №2, м. Полонне, вул. Ходякова, 86, та початкової школи м. Полонне, вул. Ходякова, 99, ЗОШ №3 не обладнано системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В. 2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту".

п. 5. Будівлі основного корпусу, навчального корпусу №2, м. Полонне, вул. Ходякова, 86, та початкової школи м. Полонне, вул. Ходякова, 99не обладнано системою керування евакуюванням людей в частині "системи оповіщення про пожежу та покажчиків напрямків евакуюванням 3 типу.

п. 6. В усіх приміщеннях Полонської ЗОШ №3 з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів не здійснене за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (не надано відповідним чином підтверджуючі матеріали.

п. 7. Наявний пожежний щит на території основного корпусу Полонської ЗОШ №3 у повній мірі не забезпечений усім необхідний комплектом засобів пожежогасіння вогнегасники - 3 шт., протипожежне покривало - 7.

п. 8. Приміщення кабінету виховної роботи, методичного кабінету, 2-Б, класу, 1-В класу, бібліотеки, 1-Б класу, основного корпусу м. Полонне, вул. Ходякова, 86 не оснащенні переносними газовими вогнегасниками з розрахунку один вогнегасник ВВК-1,4 чи ВВК-2, але не менше ніж один вогнегасник зазначених типів на приміщення.

п. 9. Не забезпечено захист будівлі початкової школи м. Полонне, вул. Ходякова, 99, та навчального корпусу №2 Полинне, вул. Ходякова, 86 зовнішніми установками від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів (не надано експлуатаційно-технічну документацію).

п. 10. Дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) будівель початкової школи м. Попонне, вул. Ходякова, 99 та кам`яної школи Полонне, вул. Ходякова, 86, не оброблені засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності (не надано відповідним чином підтверджуючі документи).

Зауваження або заперечення до проведеного позапланового заходу та складеного Акта зі сторони керівництва не надходило, складений Акт перевірки вручено безпосередньо завідувачу під підпис.

У зв`язку з чим, позивач звернувся до суду з позовом, в якому просив суд застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення роботи Полонської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів № 3 Полонської міської ради об`єднаної територіальної громади за адресами: Хмельницька область, Шепетівський р-н, м. Полонне, вул. Ходякова, 86; Хмельницька область, Шепетівський р-н, м. Полонне, вул. Ходякова, 99 до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, викладених в Акті, складеному за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки № 15 від 25 червня 2021 року.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, колегія суддів зазначає наступне.

Частиною 7 ст.7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05 квітня 2007 року №877-V (далі Закон №877-V) встановлено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.

Згідно з ч.2 ст.68 КЦЗ України, у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Відповідно до пп.12 п.1 ст.67 КЦЗ України, до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Згідно з п.п. 2 п. 3 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 16 грудня 2015 року №1052, Державна служба України з надзвичайних ситуацій здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки.

Відповідно до ч. 1 ст. 70 КЦЗ України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є, зокрема, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами.

Згідно ч. 2 ст. 70 КЦЗ України, повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Як встановлено судом, під час проведення позивачем вказаної перевірки зафіксовано 10 порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, що створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей.

При цьому, відповідно до ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Статтею 55 КЦЗ України, передбачені заходи щодо забезпечення пожежної безпеки.

Відповідно до ч. 1 ст. 55 КЦЗ України, забезпечення пожежної безпеки на території України, регулювання відносин у цій сфері органів державної влади, органів місцевого самоврядування та суб`єктів господарювання і громадян здійснюються відповідно до цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів.

Частиною 2 ст.55 КЦЗ України встановлено, що діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств, установ та організацій. Зазначена вимога відображається у трудових договорах (контрактах), статутах та положеннях.

Згідно із пунктом 24 частини першої статті 2 Кодексу цивільного захисту України надзвичайна ситуація - обстановка на окремій території чи суб`єкті господарювання на ній або водному об`єкті, яка характеризується порушенням нормальних умов життєдіяльності населення, спричинена катастрофою, аварією, пожежею, стихійним лихом, епідемією, епізоотією, епіфітотією, застосуванням засобів ураження або іншою небезпечною подією, що призвела (може призвести) до виникнення загрози життю або здоров`ю населення, великої кількості загиблих і постраждалих, завдання значних матеріальних збитків, а також до неможливості проживання населення на такій території чи об`єкті, провадження на ній господарської діяльності.

Відповідно до пункту 25 частини першої статті 2 Кодексу цивільного захисту України небезпечна подія - подія, у тому числі катастрофа, аварія, пожежа, стихійне лихо, епідемія, епізоотія, епіфітотія, яка за своїми наслідками становить загрозу життю або здоров`ю населення чи призводить до завдання матеріальних збитків.

Відповідно до підпункту 4.3.7 пункту 4.3 ДСТУ 2272-06 «Пожежна безпека. Терміни та визначення основних понять» небезпечним чинником пожежі є прояв пожежі, що призводить чи може призвести до опечення, отруєння леткими продуктами згоряння або піролізу, травмування чи загибелі людей та (або) до заподіяння матеріальних, соціальних, екологічних збитків. До небезпечних факторів пожежі належать: підвищена температура, задимлення, погіршення складу газового середовища.

Згідно з вимогами пункту 33 частини першої статті 2 Кодексу цивільного захисту України пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю.

Отже, законодавець відносить пожежі до надзвичайних ситуацій та пов`язує настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.

Тобто, загроза життю та здоров`ю людей виникає не лише при наявності порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що безпосередньо можуть до неї призвести, але й за наявності інших порушень по нездійсненню заходів щодо захисту людей від шкідливого впливу небезпечних чинників при вже виниклій пожежі або які підвищують ризик розвитку пожеж.

Поряд з цим, вжиття заходів реагування на порушення тих чи інших правил пожежної безпеки слід оцінювати з урахуванням принципу пропорційності, що передбачає дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані такі заходи. Аналогічна правова позиція викладена, зокрема у постанові Верховного Суду від 04.06.2019 року у справі № 809/443/16 (адміністративне провадження № К/9901/36946/18).

Апелянт, як на наявність підстав для скасування спірного рішення вказує на те, що відповідачем усунуто більшу частину порушень, при цьому не усунутими залишилось 3 правопорушення, які, на переконання відповідача не створюють реальної загрози життю людей.

Втім, колегія суддів наголошує, що належним доказом усунення порушення є акт перевірки, який би зафіксував відсутність порушень правил та норм пожежної і техногенної безпеки, проте такого Акту матеріали справи не містять, натомість, відповідно до наявних матеріалів справи вбачається наявність порушення, які є суттєвими та не усунутими відповідачем, що є неприпустимим і вимагає застосування відповідних заходів реагування.

Верховний Суд у постанові від 10 жовтня 2019 року у справі № 320/5849/18 зазначив, що наявність порушення вимог протипожежної безпеки не вважається усунутим лише за умови розгляду можливості щодо такого усунення.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 17 жовтня 2019 у справі № 826/7292/18.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що станом на час розгляду даної справи по суті, відповідні порушення залишаються не усуненими, а відтак реальною є загроза спричинення шкоди здоров`ю та життю людей.

На переконання колегії суддів, порушення які відповідачем фактично не усунуто, не є формальними, а є такими, що створюють реальну загрозу для життя і здоров`я людей.

Існування (не усунення відповідачем) хоча б одного з порушень, встановлених позивачем, які загрожують життю та здоров`ю людей, вже є самостійною достатньою правовою підставою для застосування до нього заходів реагування. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 26.06.2018 року у справі № 823/589/16 (адміністративне провадження №К/9901/30861/18).

Колегія суддів зазначає, що застосування заходів реагування є тимчасовим заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю і здоров`ю людей.

При цьому, захід реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. При обранні такого заходу реагування, позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.

За своїм змістом і суттю застосування такого заходу, він застосовується до усунення виявлених порушень та існування реальної загрози життю та/або здоров`ю людей (частина п`ята статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»), у зв`язку з чим його застосування після усунення виявлених порушень втрачає той сенс, який законодавством покладений як основа і правова підстава його застосування.

Аналогічна позиція була висловлена Верховним Судом у постанові № 826/12258/18 від 18.09.2018 року.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить висновку, що встановлені під час перевірки відповідача порушення, а також наявність безпосередньої та реальної загрози життю та/або здоров`ю людей є обґрунтованими та беззаперечними.

З огляду на вищевикладене, враховуючи, що відповідач не усунув всіх порушень, які виявлені в ході проведення перевірки, і ті порушення, які на час прийняття судом рішення продовжують існувати, створюють загрозу життю та здоров`ю людей, з огляду на що колегія суддів вважає правомірним застосування судом першої інстанції заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації вказаного об`єкта до повного усунення порушень

Колегія суддів звертає увагу на те, що застосований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення відповідачем виявлених порушень.

Крім того, застосований до відповідача захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення відповідачем виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

При цьому, доводи апелянта про те, що ним усунуто частину виявлених порушень та вжито ряд заходів, спрямованих на усунення тих, які залишились, що на думку відповідача виключає необхідність застосування заходів реагування, колегія суддів вважає безпідставними, оскільки зазначені обставини не виключають, а навпаки підтверджують наявність порушень вимог пожежної і техногенної безпеки, допущених відповідачем, на момент проведення перевірки та, відповідно, існування підстав для застосування заходів реагування з метою усунення небезпеки заподіяння шкоди життю та здоров`ю людей.

Крім того, відповідач у разі усунення недоліків в повному обсязі, виявлених управлінням ДСНС, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, не позбавлений можливостей звернутись до суду першої інстанції з заявою про скасування заходів реагування щодо державного нагляду (контролю), застосованих судом за результатом розгляду адміністративної справи.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 26 червня 2018 року у справі № 823/589/16.

Відтак, позивач, як суб`єкт владних повноважень навів переконливі доводи та надав докази на підтвердження необхідності застосування крайнього заходу реагування у вигляді зупинення експлуатації вищевказаного об`єкту до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки.

Враховуючи викладене, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про задоволення позовних вимог.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків не спростовують та не свідчать про наявність підстав для скасування оскаржуваного рішення суду, позаяк не містять аргументованих доводів на спростування правомірності висновків суду першої інстанції у взаємозв`язку з обставинами справи.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції правильно встановлено фактичні обставини справи, надано належну оцінку дослідженим доказам, правильно застосовано норми матеріального та процесуального права.

У зв`язку з цим суд вважає необхідним апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Полонської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів №3 Полонської міської ради об`єднаної територіальної громади залишити без задоволення, а рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 30 вересня 2021 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Головуючий Гонтарук В. М.

Судді Матохнюк Д.Б. Біла Л.М.