Справа № 580/1045/22
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2022-02-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

10 лютого 2022 року справа № 580/1045/22

м. Черкаси

Суддею Черкаського окружного адміністративного суду Трофімовою Л.В. перевірено матеріали адміністративної справи № 580/1045/22

за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області (вул. Смілянська, 23, м. Черкаси, 18000, ) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, постановлено ухвалу.

07.02.2022 за вх. № 5776/22 позивач, звернувшись до Черкаського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області, просить:

- визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області щодо відмови у перерахунку та виплаті ОСОБА_1 пенсії згідно довідки від 10.12.2021 № 9/1-1499, виданої Департаментом з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції України;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області здійснити перерахунок пенсії ОСОБА_1 з 05.03.2019 згідно довідки від 10.12.2021 № 9/1-1499, виданої Департаментом з питань виконання кримінальних покарань міністерства юстиції України виходячи з 90% пенсії з урахуванням основних та додаткових видів грошового забезпечення, в тому числі надбавки за особливості проходження служби в розмірі 4242,83 грн, надбавки за службу в умовах режимних обмежень 984,45 грн, премії у розмірі 4974,75 грн та здійснити виплату з урахуванням виплачених сум;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

Відповідно до частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Вивчивши матеріали позовної заяви, варто зазначити, що вона не відповідає вимогам статті 160, 161 КАС України, тому повинна бути залишена без руху для усунення недоліків, з огляду на таке.

Вимога щодо визнання бездіяльності відповідача у невиплату недонарахованої суми пенсії є передчасною, позаяк суд захищає порушене право.

Дата довідки від 10.12.2021 № 9/1-1499 та від 05.04.2021 № 9/1-17 станом на 05.03.2019 не змінює правового регулювання обмеження розміру десятьма прожитковими мінімумами для непрацездатних осіб з урахуванням раніше виплачених сум.

Позивачем не обгрунтовано зміст і характер порушеного права позивача у зв`язку із довідкою від 10.12.2021 № 9/1-1499, не надано розрахунків деструктивних відхилень щодо суми пенсії станом на 01.12.2021 і на 01.01.2022 з огляду на складові довідки та виконання рішень суду.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 20.01.2022 у адміністративній справі № 580/9901/21 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, у задоволенні позову відмовлено.

Предметом позову у вирішеній адміністративній справі були визнання протиправною бездіяльності Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області щодо обмеження з 05.03.2019 ОСОБА_1 максимального розміру пенсії за вислугу років десятьма прожитковими мінімумами для непрацездатних осіб під час здійснення перерахунку пенсії на підставі довідки від 05.04.2021 № 9/1-17; зобов`язання Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області здійснити з 05.03.2019 перерахунок та виплату ОСОБА_1 пенсії за вислугу років у розмірі 90% від сум грошового забезпечення згідно оновленої довідки від 05.04.2021 № 9/1-17 Департаменту з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції України без обмеження розміру десятьма прожитковими мінімумами для непрацездатних осіб з урахуванням раніше виплачених сум. Підстава позову - неправомірні (на думку позивача) дії під час здійснення перерахунку пенсії з 01.04.2019 у зв`язку з визнанням протиправними та нечинними положень пунктів 1,2 Постанови КМУ № 103 Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.12.2018, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05.03.2019 у адміністративній справі № 826/3858/18.

Відповідача за рішенням у справі № 580/3207/21 зобов`язано здійснити виплату ОСОБА_1 пенсії за період з 05.03.2019 по 03.09.2019, призначеної відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» у розмірі 100% суми підвищення пенсії, з врахуванням раніше виплачених сум, здійснити відповідно до вимог статей 43, 63 Закону України №2262-ХІІ від 09.04.1992 «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби та деяких інших осіб» та положень постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 «Про грошові забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_2 з 05.03.2019 згідно довідки №9/1-17 від 05.04.2021 Департаменту з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції України, виходячи з відсоткового значення у розмірі 90% відсотків з урахуванням основних і додаткових видів грошового забезпечення, у тому числі з надбавки за особливості проходження служби в сумі 4242,83 грн та премії в сумі 4974,75 грн.

На підставі отриманої довідки від 05.04.2021 № 9/1-17 на виконання рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 05.07.2021 та постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 06.10.2021 у справі № 580/3207/21 позивачу було здійснено перерахунок пенсії з усіх видів грошового забезпечення, проте із обмеженням максимального розміру пенсії у розмірі 10-ти прожиткових мінімумів для непрацездатних осіб. Загальний розмір пенсії, обчисленої із визначеного грошового забезпечення із 05.03.2019 становить 14 970,00 грн: із 01.07.2019 15 640,00 грн, із 01.12.2019 16 380,00 грн, із 01.07.2020 17 120,00 грн, із 01.12.2020 17 690,33, із 01.07.2021 18540,00 грн, проте з урахуванням обмеження максимального розміру пенсії розмір пенсії позивача з 01.12.2020 становить 17 690,00 грн. Викладені обставини встановлені рішенням суду від 20.01.2021 в справі № 580/9901/21.

Верховний Суд у справі № 909/243/18 акцентував увагу на відмінностях між поняттями «предмет спору» та «предмет позову»: предметом позову є безпосередньо матеріально-правова вимога позивача до відповідача, щодо якої особа звертається до суду за захистом своїх прав чи інтересів, а предметом спору є об`єкт спірних правовідносин, матеріально-правовий об`єкт, з приводу якого виник правовий конфлікт між позивачем і відповідачем.

Згідно з частиною 1 статті 370 Кодексу адміністративного судочинства України судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами.Відповідно до частини 2 статті 14 КАС України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Відповідно до статті 129-1 Конституції України судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

Судовий контроль це спеціальний вид провадження в адміністративному судочинстві, відмінний від позовного, що має спеціальну мету та полягає не у вирішенні нового публічно-правового спору, а у перевірці всіх обставин, що перешкоджають виконанню такої постанови суду та відновленню порушених прав особи-позивача. Судовий контроль за виконанням судових рішень в адміністративних справах здійснюється з метою реалізації завдань адміністративного судочинства.

Відповідно до ч. 1 ст. 383 Кодексу адміністративного судочинства України, особа-позивач, на користь якої ухвалено рішення суду, має право подати до суду першої інстанції заяву про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання такого рішення суду, або порушення прав позивача, підтверджених таким рішенням суду, що за змістом і формою відрізняється від адміністративного позову у невирішеному спорі.

Згідно з пунктами 4, 5, 9 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України у позовній заяві має бути зазначений зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

У ст. 383 КАС України правові норми мають на меті забезпечення належного виконання судового рішення. Підставами їх застосування є саме невиконання судового рішення, ухваленого на користь особи-позивача та обставини, що свідчать про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, пов`язаних з невиконанням судового рішення в цій справі (постанова Верховного Суду у справі №520/11829/17 від 27.11.2018).

Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що не можна зобов`язати суб`єкта владних повноважень виконувати судове рішення шляхом ухвалення з цього приводу іншого судового рішення, позаяк примусове виконання рішення суду здійснюється в порядку, передбаченому Законом № 1404 у рамках виконавчого провадження з виконання виконавчого листа. Обраний позивачем спосіб захисту не усуває юридичний конфлікт та не відповідає об`єкту порушеного права, а тому в такий спосіб неможливо захистити чи відновити право у разі визнання його судом порушеним. Під час розгляду позовних вимог позивача стосовно невиконання окремого судового рішення у іншій справі, суд не може зобов`язувати виконувати рішення суду шляхом ухвалення нового судового рішення, оскільки виконавче провадження являє собою завершальну стадію судового провадження (постанова від 21.11.2018 у справі № 816/2016/17 К/9901/50946/18 ЄДРСР 79365485).

Передбачений правовий інститут контролю за виконанням рішення суду належить застосуванню виключно у разі вчинення суб`єктом владних повноважень під час виконання судового рішення протиправних дій чи бездіяльності або прийняття протиправних рішень, що у свою чергу порушують законні права та інтереси позивача. Визнання судом протиправними рішень, дій або бездіяльності суб`єкта владних повноважень відповідача - можливе лише у разі встановлення факту протиправного невиконання таким суб`єктом владних повноважень дій зобов`язального характеру на користь особи-позивача. Згідно ч. 6 ст. 383 КАС України за відсутності обставин протиправності відповідних рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень - відповідача та порушення ним прав, свобод, інтересів особи-позивача, суд залишає заяву без задоволення. За наявності підстав для задоволення заяви суд постановляє ухвалу в порядку, передбаченому статтею 249 цього Кодексу.

Згідно частин 1, 2, 4, 5 ст.249 КАС України суд, виявивши під час розгляду справи порушення закону, може постановити окрему ухвалу і направити її відповідним суб`єктам владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону.

Згідно з ч. 2 ст. 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше, як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. У справах про оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, вихід за межі позовних вимог можливий, але повинен бути пов`язаний із захистом саме тих прав, на захист яких поданий позов. Вказане підтверджується роз`ясненням поняття «виходу за межі позовних вимог», наведеним у постанові Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 «Про судове рішення»: відповідно до пункту 3 виходом за межі позовних вимог є вирішення незаявленої вимоги, задоволення вимоги позивача у більшому розмірі, ніж було заявлено.

Суд звертає увагу, що судове рішення виконується безпосередньо і для його виконання не вимагається ухвалення будь-яких інших, додаткових судових рішень. У разі невиконання судового рішення, позивач має право вимагати вжиття спеціальних заходів впливу на боржника, передбачених законодавством про виконавче провадження, Кодексом адміністративного судочинства України. Невиконання судового рішення не може бути самостійним предметом окремого судового провадження.

Існує особливий порядок подання заяви про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання рішення суду, визначений ст. 383 КАС України. Відповідно до норм вказаної статті, вирішення таких вимог здійснює суд, який приймав відповідне рішення. Вимоги щодо невиконання відповідачем рішення адміністративного суду або його дії щодо неналежного виконання такого рішення належать розгляду судом, що постановив вказане рішення, в порядку розгляду питань, що пов`язані із виконанням рішення суду. Варто зазначити, що у разі незгоди із діями відповідача, що вчиненні на виконання судового рішення, позивач має звернутися до суду не із позовною заявою, а із відповідною заявою у справі 580/3207/21 у порядку, визначеному статтею 383 КАС України з урахуванням вимог статті 167 КАС України та обставин відмови в задоволенні позову рішенням від 20.01.2022 в справі № 580/9901/21.

Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 2, 5, 6-16, 19, 160, 161, 169, 241, 248, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

Надати позивачеві для усунення вказаних вище недоліків позовної заяви десять днів з моменту отримання копії даної ухвали.

Позивачем вказані недоліки можуть бути усунуті шляхом розмежування способу захисту порушеного права ініціюванням позову та забезпеченням виконання судового рішення у вирішених справах із надання відповідно до вимог КАС України: нової редакції (за потреби і наявних обставин оскарження відповідного індивідуального акта не у межах виконання іншого судового рішення) позовної заяви із уточненими позовними вимогами відповідно до статті 160 КАС України або зверненням до суду у межах судового контролю у вже вирішеній справі 580/3207/21 з урахуванням вимог статті 167 КАС України.

Роз`яснити позивачеві про право звернення до суду у межах ст. 249, 287, 382, 383 КАС України з метою забезпечення виконання рішення суду у справі 580/3207/21, що набрало законної сили. У разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде повернута позивачеві. Копію ухвали надіслати позивачеві. Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та не оскаржується.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА