Справа № 520/745/22
Суддя: Волошин Д.А.
Дата ухвалення: 2022-02-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

04 лютого 2022 р. № 520/745/22

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Волошин Д.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Харківського національного університету Повітряних Сил імені Івана Кожедуба про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправним дії Харківського Національного університету Повітряних Сил імені Івана Кожедуба щодо проведення виплати ОСОБА_1 остаточного розрахунку при звільненні, а саме одноразової грошової допомоги при звільнені в сумі 106268,30 гри., після дня звільнення;

- стягнути з Харківського Національного університету Повітряних Сил імені Івана Кожедуба на користь ОСОБА_1 835319,76 грн середнього заробітку за 1594 днів затримки повного розрахунку при звільненні, а саме за період затримки виплати одноразової грошової допомоги при звільненні за період з 17.08.2017 по 27.12.2021 включно.

Ухвалою судді від 14.01.2022 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху, надано позивачу термін - п`ять календарних днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання до суду оригіналу платіжного документу про сплату судового збору у розмірі 7445,20 грн.

Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху вручена позивачу 25.01.2022, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення.

31.01.2022 позивач подав до канцелярії Харківського окружного адміністративного суду заяву про зменшення позовних вимог та уточнений адміністративний позов, в якому просив суд визнати протиправним дії Харківського Національного університету Повітряних Сад імені Івана Кожедуба щодо проведення виплати ОСОБА_1 остаточного розрахунку при звільненні, а саме одноразової грошової допомоги при звільнені в сумі 106268,30 грн, після дня звільнення та зобов`язати Харківський Національний університет Повітряних Сад імені Івана Кожедуба нарахувати та виплатити середній заробіток за 1594 днів затримки повного розрахунку при звільненні, а саме за період затримки виплати одноразової грошової допомоги при звільнені за період з 17.08.2017 по 27.12.2021 включно, обчислений шляхом множення середньоденного розміру грошового забезпечення ОСОБА_1 на кількість днів затримки розрахунку при звільненні.

Дослідивши вказану заяву, суд зазначає наступне.

За правилами частини третьої статті 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено в Законі України "Про судовий збір" від 08 липня 2011 року № 3674-VI (далі - Закон № 3674).

Відповідно до частини першої статті 4 Закону №3674, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Абзацом 4 статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" від 15.12.2020 № 1082-IX, установлено з 01.01.2022 прожитковий мінімум для працездатних осіб на рівні 2481,00 грн на одну особу.

За змістом приписів ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI ставка судового збору за подання до адміністративного суду фізичною особою або фізичною особою - підприємцем майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Судом встановлено, що позивач звернувся до суду з вимогою про стягнення з відповідача середнього заробітку за 1594 днів затримки повного розрахунку при звільненні.

Середній заробіток за час затримки розрахунку є видом виплат, який врегульований Порядком обчислення середньої заробітної плати, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 №100, згідно з яким обчислення середньої заробітної плати для оплати середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні проводиться, виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата.

Відповідно до ст. 116 Кодексу Законів про працю України при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум.

В разі спору про розмір сум, належних працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган в усякому випадку повинен в зазначений у цій статті строк виплатити не оспорювану ним суму.

Згідно зі ст. 117 Кодексу Законів про працю України в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку.

При наявності спору про розміри належних звільненому працівникові сум власник або уповноважений ним орган повинен сплатити зазначене в цій статті відшкодування в тому разі, коли спір вирішено на користь працівника. Якщо спір вирішено на користь працівника частково, то розмір відшкодування за час затримки визначає орган, який виносить рішення по суті спору.

З аналізу наведених норм, судом встановлено, що стягнення середнього заробітку за весь час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою у розумінні ст.2 Закону України "Про оплату праці", тобто стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати.

Стягнення з роботодавця середнього заробітку за весь час затримки розрахунку при звільненні не є заробітною платою, оскільки середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні є спеціальним видом відповідальності роботодавця, відповідно на вказані вимоги позивача не поширюються положення п.1 ч.1 ст.5 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI, за яким від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Аналогічна правова позиція також висловлена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 30.01.2019 у справі №910/4518/16, висновки якого, в силу вимог ч. 5 ст. 242 КАС України, суд враховує при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин.

Відповідно до висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі № 910/4518/16, позовна вимога про стягнення середнього заробітку за весь час затримки розрахунку при звільненні є майновою вимогою.

Отже ставка судового збору обраховується як за майнову вимогу, що також підтверджується висновком Верховного Суду, викладеним в ухвалі від 22.07.2019 по справі №488/769/17.

З огляду на викладене, ставка судового збору за подання даного позову становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

В матеріалах справи наявна квитанція про сплату судового збору у розмірі 908,00 грн, тому в ухвалі про залишення позову без руху суд зазначив, що усуваючи недоліки позовної заяви позивачу необхідно доплатити судовий збір та надати до суду оригінал документу про сплату судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою.

Всупереч викладеному, позивач до суду документ про сплату судового збору на усунення недоліків позовної заяви не надав, а подав уточнену позовну заяву, в якій просив зобов`язати відповідача нарахувати та виплатити середній заробіток за 1594 днів затримки повного розрахунку при звільненні, а саме за період затримки виплати одноразової грошової допомоги при звільнені за період з 17.08.2017 по 27.12.2021 включно.

З приводу цього суд зазначає, що ніякого зменшення позовних вимог позивача не відбулось, ОСОБА_1 замість стягнення суми коштів зазначив про зобов`язання нарахувати та виплатити цю суму без визначення розміру, отже фактично така вимога за змістом не перестала бути майновою.

Такі дії позивача судом розцінюються лише як намагання будь-яким чином уникнути сплати судового збору в належному розмірі при поданні позовної заяви.

Щодо подання заяви про зменшення позовних вимог суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 47 КАС України крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Згідно до ч. 8 ст. 47 КАС України у разі подання будь-якої заяви, визначеної частиною першою або третьою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у судовому рішенні.

Вказана заява подана з порушенням приписів, визначених Кодексом адміністративного судочинства України, оскільки позивачем до суду не подано доказів направлення копії такої заяви та доданих до неї документів відповідачу, а отже не може бути прийнята до розгляду та повертається заявнику.

У вказаний судом строк - п`ять календарних днів з дня отримання копії ухвали та станом на момент прийняття зазначеної ухвали, позивач недоліки позовної заяви в повному обсязі не усунув, у зв`язку з чим, позовна заява не відповідає вимогам статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Враховуючи викладене, суд вважає, що позовна заява підлягає поверненню.

Керуючись статтями 123, 169, 293, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Харківського національного університету Повітряних Сил імені Івана Кожедуба про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - повернути позивачу.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено Кодексом адміністративного судочинства України.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Д.А. Волошин