Справа № 320/5371/21
Суддя: Мєзєнцев Євген Ігорович
Дата ухвалення: 2022-02-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/5371/21 Суддя (судді) першої інстанції: Леонтович А.М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 лютого 2022 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд в складі: головуючого - судді Мєзєнцева Є.І., суддів - Сорочка Є.О., Файдюка В.В., при секретарі Войтковській Ю.В., розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 06 вересня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ :

ОСОБА_1 звернулась до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області в якому просила:

- визнати протиправним та скасувати рішення Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області №60/2021 від 31.03.2021 року про відмову в порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2 (свідоцтво про право на заняття адвокатською Діяльністю НОМЕР_1 від 28.03.2017 року, видане Радою адвокатів Полтавської області) у зв`язку з відсутністю в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку;

- зобов`язати Дисциплінарну палату Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області винести рішення про порушення дисциплінарного провадження стосовно адвоката ОСОБА_2 , свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю НОМЕР_1 від 28.03.2017 року, видане Радою адвокатів Полтавської області, який здійснює адвокатську діяльність за адресою: АДРЕСА_1 .

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 06 вересня 2021 року адміністративний позов задоволено повністю.

В апеляційній скарзі відповідач, посилаючись на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

З огляду на викладене, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши повноту встановлення окружним адміністративним судом фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_1 на підставі рішення Ради адвокатів Київської області №51 від 07.07.2017 року отримала свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю Серії КС №6136/10 від 07.07.2017.

25.11.2020 позивач звернулася до Кваліфікаційної-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області (далі також - КДКА Київської області) з дисциплінарною скаргою на дії адвоката ОСОБА_2 . До заяви було додано наступні документи: квитанція про сплату збору за розгляд дисциплінарної скарги; інформація з Єдиного державного реєстру адвокатів України стосовно ОСОБА_2 ; звернення адвоката ОСОБА_1 від 08.09.2020 щодо вжиття заходів мирного врегулювання конфлікту; клопотання про отримання технічного запису судових засідань по справі №755/9590/19, копія журналу судових засідань №755/9590/19; клопотання ОСОБА_3 ; копія журналу судових засідань №754/73/20; диски з аудіозаписами судових засідань.

Рішенням Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області №60/2021 від 31.03.2021 відмовлено в порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2 (свідоцтво про право на заняття адвокатською Діяльністю НОМЕР_1 від 28.03.2017 року, видане Радою адвокатів Полтавської області) у зв`язку з відсутністю в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Не погоджуючи з таким рішенням, позивач звернулася до суду із даним позовом.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначає Закон України від 05 липня 2012 року №5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, далі - Закон №5076-VI).

Статтею 2 Закону №5076-VI визначено, що адвокатура України - недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом. Адвокатуру України складають всі адвокати України, які мають право здійснювати адвокатську діяльність.

Адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів (стаття 4 цього Закону).

Приписами пункту 1 частини першої статті 21 цього Закону передбачено, що під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики.

Відповідно до статті 21 Закону № 5076-VI під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний:

1) дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики;

2) на вимогу клієнта надати звіт про виконання договору про надання правової допомоги;

3) невідкладно повідомляти клієнта про виникнення конфлікту інтересів;

4) підвищувати свій професійний рівень;

5) виконувати рішення органів адвокатського самоврядування;

6) виконувати інші обов`язки, передбачені законодавством та договором про надання правової допомоги.

Відповідно до статті 33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Згідно зі статтею 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Дисциплінарним проступком адвоката є:

1) порушення вимог несумісності;

2) порушення присяги адвоката України;

3) порушення правил адвокатської етики;

4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення;

5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків;

6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування;

7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

Відповідно до статті 36 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Положеннями статті 37 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначено, що дисциплінарне провадження складається з таких стадій:

1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката;

2) порушення дисциплінарної справи;

3) розгляд дисциплінарної справи;

4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Приписами статті 39 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначено порядок дій при вчинені наступної стадії дисциплінарного провадження - порушення дисциплінарної справи, - згідно з якими за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.

За змістом статті 42 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокат чи особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, має право оскаржити рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Оскарження рішення не зупиняє його дії.

Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури протягом десяти днів з дня отримання заяви (скарги) витребовує матеріали дисциплінарної справи у відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та забезпечує розгляд скарги на рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів з дня одержання матеріалів дисциплінарної справи.

Відповідно до частини п`ятої статті 52 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право:

1) залишити скаргу без задоволення, а рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без змін;

2) змінити рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури;

3) скасувати рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та ухвалити нове рішення;

4) направити справу для нового розгляду до відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та зобов`язати кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури вчинити певні дії.

Згідно статті 7 Правил адвокатської етики, затверджених З`їздом адвокатів України 9 червня 2017 року (далі - «Правила адвокатської етики»), у своїй професійній діяльності адвокат (адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язаний використовувати всі свої знання та професійну майстерність для належного захисту й представництва прав та законних інтересів клієнта, дотримуючись чинного законодавства України, сприяти утвердженню та практичній реалізації принципів верховенства права та законності. Адвокат не має права в своїй професійній діяльності вдаватися до засобів та методів, які суперечать чинному законодавству або цим Правилам.

Всією своєю діяльністю адвокат повинен стверджувати повагу до адвокатської професії, яку він уособлює, її сутності та громадського призначення, сприяти збереженню та підвищенню поваги до неї в суспільстві. Цього принципу адвокат зобов`язаний дотримуватись у всіх сферах діяльності: професійній, громадській, публіцистичній та інших.

Адвокат зобов`язаний виконувати законні рішення органів адвокатського самоврядування, прийняті в межах їх компетенції, що не виключає можливості їх оскарження у встановленому законом порядку.

Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на обмеження незалежності адвокатської професії, честі, гідності та ділової репутації своїх колег, підрив престижу адвокатури та адвокатської діяльності.

Критика діяльності, рішень, порядку формування, членів органів адвокатського самоврядування тощо не може бути спрямована на приниження авторитету адвокатури, адвокатської професії та статусу адвоката, бути вираженою у принизливій чи такій, що порочить честь, гідність та ділову репутацію особи формі, а також містити завідомо неправдиву інформацію або заклики до невиконання рішень органів адвокатського самоврядування.

При здійсненні професійної діяльності адвокат зобов`язаний дотримуватись загальноприйнятих норм ділового етикету, в тому числі щодо зовнішнього вигляду.

За статтею 12 вказаних Правил адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на обмеження незалежності адвокатської професії, честі, гідності та ділової репутації своїх колег, підрив престижу адвокатури та адвокатської діяльності.

Відповідно до статті 18 Правил адвокатської етики у випадку, коли адвокат дійде висновку про відсутність фактичних та правових підстав для виконання доручення, він зобов`язаний повідомити про це клієнта та узгодити з ним зміну змісту доручення, що відповідав би тому гіпотетичному результату, який може бути досягнутий згідно з чинним законодавством, або відмовитись від прийняття доручення.

З наведеного правового врегулювання слідує, що підставою для застосування відносно адвоката дисциплінарних стягнень є вчинення саме дисциплінарних проступків, до яких законодавець відніс порушення Правил адвокатської етики. Питання щодо наявності чи відсутності у діянні адвоката складу дисциплінарного проступку з`ясовуються під час розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки, за результатами яких приймається рішення про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Відповідно до статті 21 Закону № 5076-VI під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний: 1) дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики; 2) на вимогу клієнта надати звіт про виконання договору про надання правової допомоги; 3) невідкладно повідомляти клієнта про виникнення конфлікту інтересів; 4) підвищувати свій професійний рівень; 5) виконувати рішення органів адвокатського самоврядування; 6) виконувати інші обов`язки, передбачені законодавством та договором про надання правової допомоги.

Крім того ч. 12 Правил адвокатської етики адвокат всією своєю діяльністю повинен стверджувати повагу до адвокатської професії, яку він уособлює, її сутності та громадського призначення, сприяти збереженню та підвищенню поваги до неї в суспільстві. Цього принципу потрібно дотримуватись у всіх сферах діяльності адвоката: професійній, громадській, публіцистичній та інших. Адвокат зобов`язаний виконувати законні рішення органів адвокатського самоврядування, прийняті в межах їх компетенції, що не виключає можливості критики останніх та їх оскарження у встановленому законом порядку. Критика діяльності, рішень, порядку формування, членів органів адвокатського самоврядування тощо не може бути спрямована на приниження авторитету адвокатури, адвокатської професії та статусу адвоката, бути вираженою у принизливій чи такій, що порочить честь, гідність та ділову репутацію особи формі, а також містити завідомо неправдиву інформацію або заклики до невиконання рішень органів адвокатського самоврядування. Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на обмеження права особи на захист, професійних прав адвокатів, незалежності адвокатської професії, честі, гідності та ділової репутації своїх колег, підрив престижу адвокатури та адвокатської діяльності.

Аналіз вищенаведених норм свідчить про те, що адвокат під час виконання функцій захисника повинен дотримуватися вимог чинного процесуального законодавства та своєю діяльністю не повинен допускати дій, які суперечать Правилам адвокатської етики.

Предметом оскарження у цій справі є рішення Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області №60/2021 від 31.03.2021, яким відмовлено в порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2 (свідоцтво про право на заняття адвокатською Діяльністю НОМЕР_1 від 28.03.2017 року, видане Радою адвокатів Полтавської області) у зв`язку з відсутністю в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Мотиви, якими позивач доводить протиправність цього рішення зводяться до того, що висловлювання адвоката ОСОБА_2 є повідомленням в судовому засіданні неправдивих фактів про адвоката ОСОБА_1 , які за своїм змістом, порушують Правила адвокатської етики, негативно впливають на авторитет адвокатури та адвокатської діяльності.

З наявних у матеріалах справи звукозаписів судових засідань по справі №755/9590/19, судом встановлено, що 23.12.2019 року під час судового засідання в Дарницькому районному суді м. Києва з розгляду скарги ОСОБА_3 на бездіяльність начальника Відділу примусового виконання рішення УДВС Головного територіального управління юстиції у Київській області ОСОБА_10, в присутності судді Дніпровського районного суду м Кінва ОСОБА_11, секретаря судових засідань ОСОБА_12 та клієнта ОСОБА_1 - ОСОБА_7 , адвокат у своїй промові зазначив:

«...та емоційність з якою представник намагається розповісти трагедію когось, ми сприймаємо лише, як надиктовування свого алібі для виправдання в подальшому кримінальному провадженні, яке на сьогоднішній день зареєстроване Солом`янським районним управлінням поліції. В аеропорту під керуванням ОСОБА_1 і ОСОБА_3 , ... було вчинено розбійний...напад групою осіб, під відеокамери, з свідками, було забрано сина у ОСОБА_4 , яка виконувала судове рішення про повернення дитини до Іспанії...».

«на них накинулися більше десяти чоловік під керівництвом вище зазначених осіб, я вже їх називав, які побили ОСОБА_4 , вирвали у неї сина…».

«… тому всі ці особи будуть там фігурантами, надавати свої пояснення вже в рамках кримінального провадження...».

Крім того, 24.07.2020 року приблизно о 10:15 годині під час судового засідання Деснянського районного суду м. Києва по справі №754/73/20 за позовною заявою ОСОБА_6 до ОСОБА_7 , третя особа Служба у справах дітей Деснянської районної у м. Києві державної адміністрації, про негайне відібрання малолітньої дитини, в присутності судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_8 , секретаря судових засідань ОСОБА_9 , та клієнта адвоката ОСОБА_1 - ОСОБА_3 , адвокат ОСОБА_2 у своїй промові зазначив:

«...Зараз відбувається кримінальне провадження за фактом викрадення дитини, нанесення тілесних ушкоджень, перешкоджання виконання судового рішення, а саме ті обставини, які були зазначені в позовній заяві про викрадення дитини з аеропорту «Жуляни» безпосередньо Відповідачем, безпосередньо його представником та групою осіб близько 20 чоловік. Дійсно є провадження в Солом`янському районному управлінні поліції...»

Адвокат ОСОБА_1 : «Можна уточнююче питання до представника позивача. Ви щойно зазначили, що представник Відповідача приймав участь у якихось незаконних діях, кого ви маєте на увазі під представником Відповідача » «...Зараз мене намагаються звинувати у якихось неправомірних діях».

Зі встановлених обставин слідує, що адвокат ОСОБА_2 під час судового засідання у своїй промові називає чітко ім`я позивача - адвоката ОСОБА_1 , особою, що керувала розбійним нападом в аеропорту «Жуляни». За висновком суду, наявність таких доказів в матеріалах скарги, поданої позивачем, є достатніми для порушення дисциплінарного провадження стосовно адвоката ОСОБА_2 .

З огляду на мету дисциплінарного провадження та правовий статус КДКА, з`ясувати чи дійсно є підстави для притягнення адвоката до відповідальності є обов`язком останньої, адже йдеться про професійну діяльність адвоката, який, на думку особи, що звернулася зі скаргою, має підстави вважати, що поведінка адвоката під час розгляду справи в судовому засіданні не була етичною, підриває престиж адвокатської професії, порушує принципи законності, компетентності та добросовісності.

Отже, КДКА Київської області мала право порушити дисциплінарну справу за скаргою адвоката ОСОБА_1 на дії адвоката ОСОБА_2 .

Суд звертає увагу, що порушення дисциплінарної справи не встановлює факту вчинення дисциплінарного проступку, а здійснюється за наявності ознак такого проступку, які потребують більш детального дослідження на предмет їх підтвердження або ж спростування під час розгляду справи, що не є предметом розгляду даної справи. Для встановлення порушення Правил адвокатської етики відповідач має встановити невідповідність дій адвоката певним формально визначеним та затвердженим вимогам, що передбачають які саме дії можуть бути визначені як порушення правил.

Разом з цим, відповідач, розглядаючи заяву позивача, не дослідив з належною повнотою викладені в ній факти і не дав їм відповідної оцінки.

Суд не бере до уваги твердження відповідача про те, що саме головуючий суддя у справі мав звернутися до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури щодо вжиття заходів дисциплінарного реагування, оскільки відповідно до частини першої статті 36 Закону № 5076-VI, право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Під час розгляду справи відповідачем, як суб`єктом владних повноважень не доведено правомірність спірного рішення з урахуванням вимог, встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Враховуючи наведене суд першої інстанції дійшов вірного висновку про наявність підстав для скасування рішення Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області №60/2021 від 31.03.2021 року про відмову в порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2 та зобов`язання відповідача винести рішення про порушення дисциплінарного провадження стосовно адвоката ОСОБА_2 , свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю НОМЕР_1 від 28.03.2017 року, видане Радою адвокатів Полтавської області.

Відповідно до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з частиною другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З наведених обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про задоволення позовних вимог у повному обсязі.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Решта тверджень та посилань сторін судовою колегією апеляційного суду не приймається до уваги через їх неналежність до предмету позову або непідтвердженість матеріалами справи.

При цьому, колегія суддів зазначає, що згідно з п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Однак, згідно з п. 29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Ruiz Torija v. Spain" від 9 грудня 1994 р., статтю 6 п. 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

За правилами ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 308, 311, 315, 316, 321, 322, 329, 331 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 06 вересня 2021 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Є.І.Мєзєнцев

cуддя Є.О.Сорочко

суддя В.В.Файдюк