Справа № 520/2351/22
Суддя: Спірідонов М.О.
Дата ухвалення: 2022-02-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А
про залишення адміністративного позову без руху
04 лютого 2022 р. № 520/2351/22

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Спірідонов М.О., розглянувши матеріали позовної заяви Військової частини НОМЕР_1 (м. Очаків,Миколаївська область,57508) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) про стягнення шкоди, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач, Військова частина НОМЕР_1 , звернулась до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до ОСОБА_1 , в якому просить суд стягнути з ОСОБА_1 на користь військової частини НОМЕР_2 завдану та не відшкодовану ним майнову шкоду в сумі 1869979 (один мільйон вісімсот шістдесят дев`ять тисяч дев`ятсот сімдесят дев`ять) грн. 80 коп.

Вивчивши матеріали позовної заяви, суд встановив, що вона не відповідає вимогам Кодексу адміністративного судочинства України, виходячи з наступного.

Відповідно до приписів п. 5 ч.1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Відповідно до положень п.1 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно із п.2 ст.122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

В той же час, відповідно до частини 1 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до положень ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

ЄСПЛ у пунктах 37 та 38 рішення від 18 листопада 2010 року у справі «Мушта проти України» нагадав, що право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак такі обмеження не можуть звужувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, і має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані. Водночас такі норми або їх застосування мають відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби.

У рішенні від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» ЄСПЛ визнав, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Однією з таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вжити заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Від судів вимагається вказувати підстави. У кожній справі національні суди повинні перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні в часі, ні в підставах для поновлення строків (пункт 41).

Зазначена позиція суду узгоджується із висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними у постанові від 04.12.2019 по справі № 9901/325/19.

Суд, дослідивши матеріали справи, вивчивши норми матеріального та процесуального права, якими врегульовані спірні правовідносини, зазначає наступне.

З матеріалів справи встановлено, що ОСОБА_1 відповідно да наказу командира Військової частини НОМЕР_3 від 22.12.2014 року №863 притягнуто до матеріальної відповідальності, з його грошового забезпечення щомісячно проводилися утримання у розмірі 20 відсотків.

Постановою Московського районного суду м. Харкова від 08.12.2016 по справі №643/6746/16-а задоволено позов ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_3 про визнання дій незаконними та зобов`язання вчинити певні дії. Визнано дії військової частини НОМЕР_4 і 594 незаконними щодо утримання з належного Відповідачу грошового забезпечення у розмірі 20%. Зобов`язано військову частину НОМЕР_3 здійснити перерахунок грошового забезпечення належного Відповідачу за період з січня 2015 року по той час. Зобов`язано військову частину НОМЕР_3 провести нарахування та виплату незаконно утриманого грошового забезпечення за період з січня 2015 року та по той час на користь Відповідача. Зобов`язано військову частину НОМЕР_3 провести індексацію утриманого грошового забезпечення Відповідача за період з січня 2015 року та по той час та зобов`язано виплатити Відповідачу нараховану суму індексації грошового забезпечення. Визнано незаконним та скасовано п. 7 наказу командира військової частини НОМЕР_3 від 22.12.2014 №863.

12.09.2017 ОСОБА_1 виключено зі списків частини наказом командира військової частини НОМЕР_3 від 12 вересня 2017 року №102 у запас за а (у зв`язку із закінченням строку контракту) частини 6 статті 26 Закону України Про військовий обов`язок і військову службу.

Також судом встановлено, що Постановою Харківського апеляційного адміністративного суду від 11.10.2017 по справі №643/6746/16-а постанову суду першої інстанції скасовано, позов задоволено частково. Визнано дії військової частини НОМЕР_3 незаконними щодо утримання з грошового забезпечення в розмірі 20% ОСОБА_1 за період з 16 березня 2015 року по 12 вересня 2017 року. Зобов`язано військову частину НОМЕР_3 повернути надмірно утримане грошове забезпечення ОСОБА_1 за період з 16 березня 2015 року по 12 вересня 2017 року.

Постановою Верховного Суду від 09.12.2019 року по справі касаційну скаргу військової частини НОМЕР_3 задоволено. Постанову Московського районного суду м. Харкова від 08.12.2016 по справі №643/6746/16-а та Постанову Харківського апеляційного адміністративного суду від 11.10.2017 по справі №643/6746/16-а скасовано.

З огляду на вищевикладене та аналізуючи зміст позовних вимог суд дійшов висновку, що позивач про порушення своїх прав знав, або повинен був дізнатися ще в 2019 році, а саме з моменту винесення постанови Верховного Суду від 09.12.2019 року по справі №643/6746/16-а, а до суду звернувся лише 01.02.2022 року, отже пропустив строк звернення до суду з цим позовом, не навівши при цьому поважних та об`єктивних причин пропуску вказаного строку.

Також суд зазначає, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи. А для цього має бути також виконано умову щодо недопустимості безпідставного поновлення судами пропущеного строку.

Відповідно до ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

В супереч вказаному разом з позовною заявою позивачем не надано до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду з даним адміністративним позовом та не надано будь-яких доказів поважності причин його пропуску, що не відповідає положенням ч.6 ст. 161 КАС України.

Таким чином, суд зазначає, що з огляду на неподання позивачем до суду заяви про поновлення строку на звернення до адміністративного суду за захистом порушеного права та враховуючи положення ч.1 ст.123 КАС України, наявні підстави для висновку про залишення позову без руху.

Згідно із положеннями ч.1 ст. 123 КАС України при цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відтак, позивачу необхідно звернутися до суду із заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду та вказати підстави для поновлення строку.

Відповідно до ч. 2 ст.123 Кодексу адміністративного судочинства України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Керуючись статтями 122, 123, 160, 161, 169, 241, 243, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву Військова частина НОМЕР_1 (м. Очаків,Миколаївська область,57508) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) про стягнення шкоди - залишити без руху.

Надати позивачу термін - десять календарних днів з дня отримання копії ухвали, для усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в якій вказати підстави для поновлення строку.

Копію ухвали невідкладно надіслати позивачу.

Роз`яснити позивачеві, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.О. Спірідонов