Справа № 640/31087/20
Суддя: Степанюк Анатолій Германович
Дата ухвалення: 2022-02-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 лютого 2022 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача - Степанюка А.Г.,

суддів - Бужак Н.П., Губської Л.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Креатив Буд» на прийняте у порядку спрощеного позовного провадження рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 жовтня 2021 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Креатив Буд» до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И Л А:

У грудні 2020 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Креатив Буд» (далі - Позивач, ТОВ «Креатив Буд») звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Головного управління ДПС у м. Києві (далі - Відповідач, ГУ ДПС у м. Києві) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 24.11.2020 №64570417.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.10.2021 у задоволенні позову відмовлено повністю. При цьому суд першої інстанції виходив з того, що камеральна перевірка була проведена у відповідності до вимог чинного законодавства, а штрафні санкції застосовані правомірно з огляду на несвоєчасну сплати підприємством узгоджених грошових зобов`язань.

Не погоджуючись із вказаним рішенням суду першої інстанції, Позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати його та прийняти нове, яким позовні вимоги задовольнити повністю. Свою позицію обґрунтовує тим, що судом не враховано неможливість перевірки своєчасності сплати узгодженого грошового зобов`язання шляхом камеральної, а не документальної, перевірки, а також залишено поза увагою непропорційність застосованого стягнення вчиненому порушенню за відсутності підтвердження з боку контролюючого органу обґрунтованості розміру застосованої штрафної санкції.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 13.12.2021 було відкрито апеляційне провадження у справі, встановлено строк для подачі відзиву на апеляційну скаргу та витребувано матеріали справи з суду першої інстанції, які надійшли 11.0.2022.

У відзиві на апеляційну скаргу ГУ ДПС у м. Києві просить залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін. Свою позицію обґрунтовує тим, що своєчасність сплати податкового зобов`язання охоплюється предметом камеральної перевірки, а несвоєчасна сплата узгодженого грошового зобов`язання має своїм наслідком притягнення платника податків до відповідальності за п. 126.1 ст. 126 ПК України у вигляді накладення штрафу у визначеному згаданим пунктом розмірі.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.01.2022 справу призначено до розгляду у порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, повно та всебічно дослідивши обставини справи, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін, виходячи з такого.

Вирішуючи спір, суд першої інстанції встановив, що працівниками ГУ ДПС у м. Києві у жовтні 2020 року на підставі пп. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20, п. 75.1 ст. 75 та у порядку п. 76.3 ст. 76 Податкового кодексу України проведено камеральну перевірку ТОВ «Креатив Буд» з питань дотримання вимог податкового законодавства в частині своєчасності сплати податку на додану вартість до бюджету.

У ході перевірки встановлено порушення ТОВ «Креатив Буд» граничних строків сплати узгодженої суми грошового зобов`язання з податку на додану вартість, передбачених п. 57.1 ст. 57, ст. 203 Податкового кодексу України, за що п. 126.1 ст. 126 цього Кодексу передбачена відповідальність.

Висновки перевірки зафіксовані в акті від 05.10.2020 №31895/26-15-04-17-13 (а.с. 7-8), який отриманий платником податків 09.10.2020 (а.с. 37).

За наслідками перевірки контролюючим органом 24.11.2020 прийнято податкове повідомлення-рішення форми «Ш» №64570417, яким за порушення п. 57.1 ст. 57, ст. 203 Податкового кодексу України на підставі ст. 126 останнього до Позивача застосовано штрафні санкції на суму 50 000,00 за затримку від 181 до 236 календарних днів граничного строку сплати узгодженого грошового зобов`язання з податку на додану вартість у розмірі 20% від 250 000,00 (а.с. 9-10).

На підставі встановлених вище обставин, суд першої інстанції, здійснивши системний аналіз приписів ст. ст. 14, 16, 54, 57, 75, 126, 203 Податкового кодексу України, прийшов до висновку про необґрунтованість позовних вимог, оскільки матеріали справи підтверджують правомірність проведення перевірки та застосованих штрафних санкцій за відсутності жодних аргументів платника податків щодо відсутності факту несвоєчасної сплати грошових зобов`язань.

З такими висновками суду першої інстанції колегія суддів не може не погодитися з огляду на таке.

Відповідно до пп. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Згідно п. 76.1 ст. 76 ПК України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.

Тобто, у зв`язку з набранням чинності з 01.01.2017 змін до Податкового кодексу України (Закон України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні» від 21.12.2016 №1797-VIII), зокрема, і до статті 75, предметом камеральної перевірки може бути своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання, в тому числі і з податку на прибуток підприємств та рентної плати.

Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 19.02.2019 у справі №823/457/18.

Таким чином, всупереч аргументів Апелянта, своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання є предметом камеральної перевірки, яка проводиться виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах податкового органу.

Указаний висновок суду апеляційної інстанції узгоджується й позицією Верховного Суду, викладеною, зокрема, у постанові від 28.07.2021 у справі №320/356/19.

Пунктом 76.3 статті 76 Податкового кодексу України передбачено, що камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання. Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

Водночас, згідно положень п. 102.1 ст. 102 ПК України контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.

Зміст наведених законодавчих приписів дає підстави для висновку, що предметом камеральної перевірки, окрім питань правильності оформлення податкових декларацій, уточнюючих розрахунків можуть бути й інші питання, зокрема пов`язані із своєчасністю сплати узгоджених податкових зобов`язань, а тому, з урахуванням положень статті 102 Податкового кодексу України, така перевірка може бути проведена протягом 1095 днів за останнім днем граничного строку подання податкової декларації.

Аналогічна позиція висловлена у постановах Верховного Суду від 19.02.2019 у справі №823/457/18, від 03.04.2020 у справі №640/1091/19 та у справі № 160/933/19, від 19.05.2020 у справі № 804/3926/17.

Відповідно до пп. 14.1.39 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або інше зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності та пеня.

Згідно п. 57.1 ст. 57 ПК України платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Пунктом 203.1 статті 203 Податкового кодексу України передбачено, що податкова декларація подається за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює календарному місяцю, протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) місяця.

Відповідно до п. 203.2 ст. 203 Податкового кодексу сума податкового зобов`язання, зазначена платником податку в поданій ним податковій декларації, підлягає сплаті протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого пунктом 203.1 цієї статті для подання податкової декларації.

У свою чергу, пунктом 126.1 статті 126 Податкового кодексу України передбачено, що у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім випадків, передбачених пунктом 126.2 цієї статті) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу у таких розмірах: при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу; при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 20 відсотків погашеної суми податкового боргу.

Як було встановлено у ході перевірки та не заперечується ТОВ «Креатив Буд», останнім не було своєчасно сплачено суми узгоджених грошових зобов`язань з податку на додану вартість за грудень 2019 року, самостійно визначених у податковій декларації від 20.01.2020 №, на загальну суму 250 000,00 грн. Так, граничним терміном сплати було 30.01.2020, у той час фактично зобов`язання були сплачені 29.07.2020, 03.09.2020 та 22.09.2020, що свідчить про порушення встановленого ст. 203 ПК України строку на 181, 217 та 236 днів відповідно. Викладене свідчить про існування у контролюючого органу правових підстав для накладення на платника податків штрафних (фінансових) санкцій на суму 50 000,00 грн, що становить 20% погашеної суми податкового боргу.

З урахуванням наведеного судова колегія погоджується з позицією суду першої інстанції про необґрунтованість позовних вимог з огляду на межі заявлених у цій справі підстав позову.

Посилання Апелянта на те, що Відповідачем не було обґрунтовано необхідності застосування до Позивача саме такого розміру штрафних санкцій, а також не враховано незначний характер податкового правопорушення у вигляді несвоєчасної реєстрації податкової накладної, судовою колегією оцінюється критично, оскільки, як було підкреслено вище, розмір застосованого ГУ ДПС у м. Києві штрафу повністю відповідає та узгоджується з приписами п. 126.1 ст. 126 ПК України, яка визначає його чіткий розмір у відношенні до погашеної суми боргу без альтернативної можливості зменшення чи збільшення, по-друге, санкція згідно оскаржуваного податкового повідомлення-рішення застосована за несвоєчасну сплату узгодженої суми податкового зобов`язання, а не за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних.

Необхідність, на думку ТОВ «Креатив Буд», врахування при розгляді цієї справи позицій Вищого адміністративного суду України судова колегія вважає безпідставною, оскільки згідно ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Таким чином, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а викладені в апеляційній скарзі доводи позицію суду першої інстанції не спростовують.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Приписи ст. 316 КАС України визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 242-244, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Креатив Буд» - залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 жовтня 2021 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття.

Касаційна скарга на рішення суду апеляційної інстанції подається безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Суддя-доповідач А.Г. Степанюк

Судді Н.П. Бужак

Л.В. Губська

Повний текст постанови складено та підписано 02 лютого 2022 року.