Справа № 520/2251/22
Суддя: Шевченко О.В.
Дата ухвалення: 2022-02-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

07 лютого 2022 р. Справа № 520/2251/22

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Шевченко О.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, третя особа: державний реєстратор прав власності на нерухоме майно Харківська районна державна нотаріальна контора Харківської області про зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся позивач, ОСОБА_1 , з адміністративним позовом до Міністерства юстиції України, третя особа: державний реєстратор прав власності на нерухоме майно Харківська районна державна нотаріальна контора Харківської області, в якому просить суд:

- зобов`язати Міністерство юстиції України вилучити з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно запис щодо реєстрації права власності на земельну ділянку 0, 1478 га, Харківського район, Харківської області, Височанська с/р, кадастровий № 00 018 0071 за ОСОБА_1 ;

- зобов`язати Міністерство юстиції України вилучити з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна запис щодо арешту нерухомого майна: тип обтяження: арешт нерухомого майна, реєстраційний номер обтяження: 11087445, зареєстрований 18.04.2011 року реєстратором: Харківська районна державна нотаріальна контора Харківської області (колишня Перша державна нотаріальна контора Харківського району Харківської області), Підстава обтяження: постанова б/н від 08.04.2011 року Харківської міжрайонної прокуратури, об`єкт обтяження: земельна ділянка площею 0,1478 га, Харківського район, Харківської області, Височанська с/р, кадастровий номер 00 018 0071, власник: ОСОБА_1 , Обтяжувач: Харківська міжрайонна прокуратура.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 КАС України.

Суд дійшов висновку про те, що адміністративний позов підлягає залишенню без руху, оскільки поданий без дотримання вимог, встановлених ст. 161 КАС України, виходячи з наступного.

Щодо сплати судового збору, суд зазначає наступне.

Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, встановлюється ставка судового збору в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" установлено у 2022 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб: з 1 січня - 2481 гривня.

Позивач звернувся до суду із двома вимогами немайнового характеру.

Відповідно до ч.3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір", у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Отже, станом на час подання адміністративного позову ставка судового збору за подання до суду даного позову становить 1 984,80 грн. (по 992,40 грн. за кожну вимогу немайнового характеру).

Згідно з частиною 3 статті 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Проте, позивачем при подачі позовної заяви не надано квитанції про сплату судового збору у визначеному вище розмірі, що не відповідає вимогам КАС України та Закону України "Про судовий збір".

В прохальній частині позову просить суд відстрочити сплату судового збору у зв`язку зі скрутним матеріальним становищем.

Згідно положень ч.5 ст. 161 КАС України, у разі необхідності до позовної заяви додається клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, розстрочення, зменшення) від сплати судового збору.

Відповідно до частини 1 статті 133 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

В свою чергу, за правилами частини 2 статті 132 КАС України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ст. 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, згідно п.1 ч.1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", суд може відстрочити, розстрочити або звільнити від сплати судового збору за наявності певних умов. При цьому, суд повинен враховувати майновий стан сторони в сукупності з однією з умов, визначених вказаною статтею Закону.

В прохальній частині позову позивач просить суд відстрочити сплату судового збору у зв`язку зі скрутним матеріальним становищем.

Проте, позивач не обґрунтував таке клопотання та жодними доказами не підтвердив свого скрутного матеріального становища та наявності підстав для відстрочення сплати судового збору, передбачених статтею 8 Закону України "Про судовий збір".

За таких підстав, клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору є необґрунтованим та не підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.2 ст. 169 КАС України, якщо ухвала про залишення без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

З приводу строку звернення позивача до суду з даним позовом, слід зазначити наступне.

Відповідно до положень частин 1 та 2 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина 3 вказаної вище статті).

Відповідно до частини першої статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Згідно з частиною першою статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до пункту шостого частини п`ятої статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Законодавче обмеження строку оскарження рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі Перетяка та Шереметьєв проти України від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі Мельник проти України від 28.03.2006, заява №23436/03).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання позову, апеляційної, касаційної скарги.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації права щодо оскарження дій, рішень, бездіяльності суб`єкта владних повноважень в порядку та у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку звернення з поважних причин.

Предметом позову є:

- зобов`язання Міністерства юстиції України вилучити з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно запис щодо реєстрації права власності на земельну ділянку 0, 1478 га, Харківського район, Харківської області, Височанська с/р, кадастровий № 00 018 0071 за ОСОБА_1 ;

- зобов`язання Міністерства юстиції України вилучити з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна запис щодо арешту нерухомого майна: тип обтяження: арешт нерухомого майна, реєстраційний номер обтяження: 11087445, зареєстрований 18.04.2011 року реєстратором: Харківська районна державна нотаріальна контора Харківської області (колишня Перша державна нотаріальна контора Харківського району Харківської області), Підстава обтяження: постанова б/н від 08.04.2011 року Харківської міжрайонної прокуратури, об`єкт обтяження: земельна ділянка площею 0,1478 га, Харківського район, Харківської області, Височанська с/р, кадастровий номер 00 018 0071, власник: ОСОБА_1 , Обтяжувач: Харківська міжрайонна прокуратура.

З наданих до позовної заяви документів встановлено, що запис про арешт нерухомого майна - земельної ділянки 0,1478 га, кадастровий номер 00 018 0071, власник - ОСОБА_1 , підстава внесення запису - постанова Харківської міжрайонної прокуратури б/н від 08.04.2011 року, внесено реєстратором Харківської районної державної нотаріальної контори Харківської області 18.04.2011 року, реєстраційний номер обтяження 11087445.

В позовній заяві позивач зазначив, що з Державного реєстру речових прав нас нерухоме майно, розділ "Відомості з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна" дізнався про запис щодо арешту нерухомого майна: земельна ділянка площею 0,1478 га, кадастровий номер 00 018 0071, власником якої є ОСОБА_1 , після чого звернувся до суду з даним позовом.

Суд звертає увагу, що ОСОБА_1 вже звертався до суду з аналогічним позовом.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 25 квітня 2019 року по справі №520/3464/19 адміністративний позов ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, третя особа: Державний реєстратор Першої державної нотаріальної контори Харківського району Харківської області про вилучення з реєстру запису щодо реєстрації права власності та запису щодо арешту нерухомого майна залишено без розгляду, у зв`язку з відкликанням позову позивачем.

Отже, про порушення своїх прав позивач дізнався у квітні 2019 року, проте, за захистом свого порушеного права на належне соціальне забезпечення позивач звернувся з даним позовом до суду лише 01 лютого 2022 року, тобто поза межами шестимісячного строку звернення до суду, встановленого ст. 122 КАС України.

Відповідно до ч.6 ст.161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Проте, разом з позовною заявою позивачем не надано до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду з даним адміністративним позовом та не надано будь - яких доказів поважності причин його пропуску, що не відповідає положенням ч.6 ст. 161 КАС України.

Відповідно до положень ч.1 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно ч.1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Усуваючи недоліки позовної заяви позивачу необхідно привести позовну заяву у відповідність до вимог ст. ст. 160, 161 КАС України, а саме:

1) надати до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду з даним адміністративним позовом разом з доказами поважності причин його пропуску або

- вказати інші підстави для поновлення строку з наданням відповідних підтверджуючих доказів або

- зазначити законодавчий акт, який встановлює інші строки звернення до суду з аналогічним позовом.

Суд зазначає, що згідно положень ч.2 ст. 123 КАС України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву;

2) обґрунтувати клопотання про відстрочення сплати судового збору та надати до суду докази на підтвердження наявності підстав (умов) для відстрочення сплати судового збору, передбачених статтею 8 Закону України "Про судовий збір".

Крім того, позивач не позбавлений права сплатити судовий у встановленому Законом України "Про судовий збір" розмірі надавши до суду платіжний документ про доплату судового збору в загальному розмірі 1 984,80 грн.

Реквізитами для перерахування судового збору (з 01.01.2022) є: отримувач коштів - ГУК Харків обл/мХар Основ"ян/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37874947, банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA4020661, код класифікації доходів бюджету - 22030101, призначення платежу - *;101;(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Харківський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 122, 123, 160, 161, 169, 171, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, третя особа: державний реєстратор прав власності на нерухоме майно Харківська районна державна нотаріальна контора Харківської області про зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Надати позивачу термін - не більше десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків позовної заяви.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки у визначений термін.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу з усіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя О.В.Шевченко