Справа № 640/32462/20
Суддя: Костюк Любов Олександрівна
Дата ухвалення: 2022-01-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 січня 2022 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Костюк Л.О.;

суддів: Бужак Н.П., Степанюка А.Г.;

за участю секретаря: Несін К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду апеляційну скаргу Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 10 вересня 2021 року (розглянута у відкритому судовому засіданні, м. Київ, дата складання повного тексту рішення - 20 вересня 2021 року) у справі за адміністративним позовом Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю «КОНЦЕРТ ЮА» про стягнення за рішенням про накладення штрафу від 13.03.2020 року №№40,41 та за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «КОНЦЕРТ ЮА» до Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И Л А:

У грудні 2020 року, Головне управління Держпродспоживслужби в м. Києві (далі - первісний позивач) звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом про стягнення з товариства з обмеженою відповідальністю «Концерт ЮА» ( далі - первісний відповідач) за Рішеннями про накладання штрафу за порушення законодавства про рекламу від 13.03.2020 року №№ 40,41 - суму штрафу у розмірі 6 783 гривень 00 копійок (шість тисяч сімсот вісімдесят три гривні нуль копійок).

На обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що відповідачем штраф у добровільному порядку не сплачений, в судовому порядку штраф не оскаржено.

В подальшому, від представника відповідача разом з відзивом заявлено зустрічний позов (вх.№03-13/1235/21 від 22.02.2021), в якому товариство з обмеженою відповідальністю «Концерт ЮА» просить суд визнати протиправними та скасувати рішення Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві про накладання штрафу за порушення законодавства про рекламу від 13.03.2020 №40, №41. Зустрічний позов обґрунтований протиправністю прийняття рішень про накладання штрафу за порушення законодавства про рекламу, оскільки ТОВ «Концерт ЮА» не здійснював виготовлення та/або розповсюдження реклами, відтак не може нести відповідальність, передбачену ЗУ «Про рекламу».

Також, відповідач в зустрічному позові посилається на порушення з боку позивача порядку прийняття спірних рішень, зокрема, зазначає, про порушення строків розгляду справи, неповідомлення відповідача про розгляд справи.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 10 вересня 2021 року зустрічний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «КОНЦЕРТ ЮА» до Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві задоволено повністю.

Визнано протиправними та скасувати рішення Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві від 13 березня 2020 року №40 та №41.

В задоволенні позову Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві відмовлено повністю.

Не погоджуючись з вказаною постановою, Головним управлінням Держпродспоживслужби в м. Києві подано апеляційну скаргу, в яких просять суд скасувати рішення з мотивів неповного з`ясування судом першої інстанції обставин, що мають значення для справи, невідповідності висновків суду першої інстанції обставинам справи, порушення норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи та винести нове, яким у задоволенні позову відмовити повністю.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла наступного висновку, що апеляційні скарги не підлягає задоволенню та погоджується з висновком суду першої інстанції щодо зустрічного позову та відмові у задоволенні позовних вимог Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві, з огляду на наступне.

Як встановлено судом першої інстанції, що рішенням Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві від 13.03.2020 №40 за неподання інформації щодо вартості розповсюдженої реклами, необхідної для здійснення повноважень щодо контролю, відповідно до вимог частини шостої статті 27 Закону України «Про рекламу» накладено на рекламодавця - ТОВ «Концерт ЮА» штраф у розмірі 17000 грн.

Рішенням Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві від 13.03.2020 №41 за недотримання встановлених вимог щодо змісту реклами у відповідності до вимог частини другої та частини сьомої статті 27 Закону України «Про рекламу» накладено на рекламодавця - ТОВ «Концерт ЮА» штраф у розмірі 5083,00 грн.

Надаючи правову оцінку обставинам та матеріалам справи, а також наданим додатковим поясненням та запереченням сторін, колегія суддів зазначає наступне.

Засади рекламної діяльності в Україні, регулювання відносин, що виникають у процесі виробництва, розповсюдження, розміщення та споживання реклами визначено відповідно до Закону України «Про рекламу» від 03.07.1996 №270/96-ВР (далі по тексту - Закон №270/96-ВР).

Відповідно до статті 1 Закону №270/96-ВР, рекламою є інформація про особу чи товар, розповсюджена в будь-якій формі та в будь-який спосіб і призначена сформувати або підтримати обізнаність споживачів реклами та їх інтерес щодо таких особи чи товару; рекламодавець - особа, яка є замовником реклами для її виробництва та/або розповсюдження.

Частиною першою статті 16 Закону №270/96-ВР передбачено, що розміщення зовнішньої реклами у населених пунктах проводиться на підставі дозволів, що надаються виконавчими органами сільських, селищних, міських рад, а поза межами населених пунктів на підставі дозволів, що надаються обласними державними адміністраціями, а на території Автономної Республіки Крим Радою міністрів Автономної Республіки Крим, в порядку, встановленому цими органами на підставі типових правил, що затверджуються Кабінетом Міністрів України. Під час видачі дозволів на розміщення зовнішньої реклами втручання у форму та зміст зовнішньої реклами забороняється.

Згідно зі ст. 26 №270/96-ВР контроль за дотриманням законодавства України про рекламу здійснює у межах своїх повноважень центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів - щодо захисту прав споживачів реклами.

Положенням про Державну службу України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.09.2015 №№667 (надалі - Положення №667), визначено, що Держпродспоживслужба є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства та який реалізує державну політику у галузі ветеринарної медицини, сферах безпечності та окремих показників якості харчових продуктів, карантину та захисту рослин, ідентифікації та реєстрації тварин, санітарного законодавства, санітарного та епідемічного благополуччя населення (крім виконання функцій з реалізації державної політики у сфері епідеміологічного нагляду (спостереження) та у сфері гігієни праці та функцій із здійснення дозиметричного контролю робочих місць і доз опромінення працівників), з контролю за цінами, попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров`я населення, метрологічного нагляду, ринкового нагляду в межах сфери своєї відповідальності, насінництва та розсадництва (в частині сертифікації насіння і садивного матеріалу), реєстрації та обліку машин в агропромисловому комплексі, державного нагляду (контролю) у сфері агропромислового комплексу, державного нагляду (контролю) у сферах охорони прав на сорти рослин, насінництва та розсадництва, державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів і рекламу в цій сфері, за якістю зерна та продуктів його переробки, державного нагляду (контролю) за додержанням заходів біологічної і генетичної безпеки щодо сільськогосподарських рослин під час створення, дослідження та практичного використання генетично модифікованого організму у відкритих системах на підприємствах, в установах та організаціях агропромислового комплексу незалежно від їх підпорядкування і форми власності, здійснення радіаційного контролю за рівнем радіоактивного забруднення сільськогосподарської продукції і продуктів харчування.

Згідно частини четвертої статті 27 Закону №270/96-ВР, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів, за поданням державних органів, зазначених у статті 26 цього Закону, або самостійно у випадках, передбачених цією статтею, крім тих, які віднесено виключно до компетенції Антимонопольного комітету України та які регулюються законодавством з питань авторського права та суміжних прав, накладає штрафи у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, на: рекламодавців за вчинення дій, передбачених пунктом 1 частини другої цієї статті, у розмірі п`ятикратної вартості розповсюдженої реклами; виробників реклами за вчинення дій, передбачених пунктом 2 частини другої цієї статті, у розмірі п`ятикратної вартості виготовлення реклами; розповсюджувачів реклами за вчинення дій, передбачених пунктом 3 частини другої цієї статті, у розмірі п`ятикратної вартості розповсюдження реклами.

Відповідно до частини шостої статті 27 Закону №270/96-ВР, за виявлені порушення вимог законодавства України про рекламу на розповсюджувачів, рекламодавців та виробників реклами накладається штраф у розмірі 100 неоподаткованих мінімумів доходів громадян.

Процедура та порядок здійснення контролю за дотриманням законодавства про рекламу у сфері захисту прав споживачів реклами встановлені Законом №270/96-ВР та Порядком накладення штрафів за порушення законодавства про рекламу, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 26.05.2004 №693 (далі по тексту - Порядок №693).

Відповідно до пункту 9 Порядку №693, підставою для розгляду справи про порушення законодавства про рекламу є відповідний протокол, складений уповноваженою посадовою особою Держспоживінспекції та її територіальних органів.

Протокол розглядається у місячний строк (п.10 Порядку №693).

Згідно з п.11 Порядку №693, за наявності ознак порушення законодавства про рекламу приймається рішення про початок розгляду справи.

Справа розглядається у місячний строк з дня прийняття рішення про початок її розгляду. До строку розгляду справи не зараховується час на отримання необхідних доказів і проведення експертизи. Строк розгляду справи може бути продовжений Головою Держспоживінспекції, його заступниками, начальниками територіальних органів Держспоживінспекції, їх заступниками не більше ніж на три місяці (п.12.Порядку №693).

Відповідно до пункту 18 Порядку №693, за результатами розгляду справи приймається рішення, що оформляється у двох примірниках, один з яких залишається у Держспоживінспекції або її територіальному органі, другий у 10-денний строк надсилається особі, стосовно якої було прийнято рішення, або видається її представникові під розписку.

Згідно з вимогами п. 20 Порядку №693 сума штрафів за порушення законодавства про рекламу сплачується добровільно або стягується в судовому порядку відповідно до законодавства.

Оцінюючи посилання в зустрічному позові щодо процедурних порушень з боку ГУ Держпродспоживслужби в м. Києві при прийнятті рішень про накладання штрафу за порушення законодавства про рекламу, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 26 Закону №270/96-ВР органи державної влади зобов`язані повідомляти рекламодавців, виробників та розповсюджувачів реклами про розгляд справ про порушення ними вимог законодавства про рекламу не менше ніж за п`ять робочих днів до дати розгляду справи.

Держспоживінспекція та її територіальні органи повідомляють рекламодавців, виробників та розповсюджувачів реклами про розгляд справи не пізніш як за три дні до дати розгляду, а у невідкладних випадках - не пізніш як за один день (п. 14 Порядку №693).

Згідно з п. 16 Порядку №693 справа розглядається за участю представника особи, щодо якої порушено справу.

З системного аналізу положень ч. 2 ст. 26 Закону №270/96-ВР та п. 14 Порядку №693 вбачається обов`язок позивача повідомити особу, щодо якої порушено справу, про дату, час і місце розгляду справи.

Колегія суддів погоджується з позицією ТОВ «Концерт ЮА», що зміст цього обов`язку не вичерпується надсиланням тексту відповідного повідомлення, оскільки саме лише надсилання, без отримання відповідного повідомлення, нівелює гарантії, передбачені ч.3 ст. 26 Закону №270/96-ВР для осіб, щодо яких порушена відповідна справа, та в подальшому може поставити під сумнів законність прийнятих суб`єктом владних повноважень рішень за наслідками розгляду справи про порушення законодавства про рекламу.

Відтак, обов`язок позивача та його територіальних органів повідомляти рекламодавців, виробників та розповсюджувачів реклами про розгляд справ про порушення ними вимог законодавства про рекламу вважається виконаним, якщо особа, щодо якої порушено справу, знає (проінформована) про час та місце розгляду справи за п`ять робочих днів до дати розгляду справи. Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа позивача - ГУ Держпродспоживслужби в м. Києві.

Наведене тлумачення ч. 2 ст. 26 Закону №270/96-ВР відповідає завданням адміністративного судочинства та принципу верховенства права, оскільки має наслідком більш ефективний захист права та інтереси фізичних та юридичних осіб.

Аналогічні висновки щодо застосування Порядку накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.03.2013 №509, зокрема щодо повідомлення суб`єктів господарювання та роботодавців про розгляд справи не пізніше, ніж за п`ять днів до дати розгляду, викладені у постановах Верховного Суду від 12 червня 2019 року у справі №813/3415/18 та від 05 серпня 2019 року у справі №814/2473/17.

Матеріалами справи встановлено, що Головним управлінням Держпродспоживслужби в м. Києві складено протокол від 09.12.2019 про наявні ознаки порушення ТОВ «Концерт ЮА» вимог частини першої, другої статті 7, частини першої статті 10, абзацу дев`ятого та абзацу одинадцятого частини першої статті 8 Закону України «Про рекламу».

12 вересня 2019 року Головним управлінням Держпродспоживслужби в м. Києві складено вимогу №06.6/21685 у порядку частини другої статті 26 Закону України «Про рекламу».

Рішенням від 08.01.2020 розпочато розгляд справи про порушення вимог законодавства України про реклами відносно рекламодавця ТОВ «Концерт ЮА».

31 січня 2020 року Головним управлінням Держпродспоживслужби в м. Києві складено протокол про наявні ознаки порушення вимог частини другої статті 26 Закону України «Про рекламу», а саме: неподання на вимогу органу державної влади, на який згідно закону покладений контроль за дотриманням вимог законодавства про рекламу, документів.

В той же час, 31 січня 2020 року складено повторну вимогу №06.6/1765, в якій зазначено, що розгляд справи про порушення законодавства України про рекламу відбудеться 27.02.2020 о 15 год.30 хв., у приміщенні Головного управління, за адресою: м. Київ, вул. Межигірська, 25,к.1

21 лютого 220 року прийнято рішення про початок розгляду справи про порушення вимог законодавства України про рекламу відносно рекламодавця ТОВ «Концерт ЮА».

27 лютого 2020 року складено протоколи засідання стосовно справи про порушення законодавства про рекламу №0040, №0041, якими вирішено винести на розгляд керівництву Головного управління попередні висновки та матеріали справи для прийняття рішення.

13 березня 2020 року Головним управлінням Держпродспоживслужби в м. Києві прийняті рішення №40, №41 про накладення штрафу за порушення законодавства про рекламу.

Так, на підтвердження направлення ТОВ «Концерт ЮА» вимоги від 12.09.2019 №06.6/21685 позивачем надана копія рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення №600, з вказаною датою вручення - 19.12.2019.

На підтвердження направлення ТОВ «Концерт ЮА» повторної вимоги від 31.01.2020 №06.06/1765 позивачем надана копія рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення №163, з датою вручення - 20.02.2020.

Натомість ТОВ «Концерт ЮА» категорично заперечує щодо факту отримання вказаної кореспонденції.

Правові, соціально-економічні та організаційні основи діяльності у сфері надання послуг поштового зв`язку, а також регулювання відносин між органами державної влади та органами місцевого самоврядування, операторами поштового зв`язку і користувачами їх послуг визначає Закон України «Про поштовий зв`язок», статтею 2 якого передбачено, що відносини у сфері надання послуг поштового зв`язку регулюються Конституцією України, цим та іншими законами України і прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами.

Згідно із абзацами 12, 16 та 19 частини 1 статті 1 Закону України «Про поштовий зв`язок», національний оператор поштового зв`язку (національний оператор) - це оператор, який в установленому законодавством порядку надає універсальні послуги поштового зв`язку на всій території України і якому надаються виключні права на провадження певних видів діяльності у сфері надання послуг поштового зв`язку; пересилання поштових відправлень - сукупність операцій з приймання, обробки, перевезення та доставки (вручення) поштових відправлень; послуги поштового зв`язку - продукт діяльності оператора поштового зв`язку з приймання, обробки, перевезення та доставки (вручення) поштових відправлень, виконання доручень користувачів щодо поштових переказів, банківських операцій, спрямований на задоволення потреб користувачів.

Однією з основних засад діяльності у сфері надання послуг поштового зв`язку є, зокрема, забезпечення надання послуг поштового зв`язку встановленого рівня якості (стаття 3 Закону України «Про поштовий зв`язок»).

Згідно зі статтею 15 Закону України «Про поштовий зв`язок» національний оператор, яким є Акціонерне товариство «Укрпошта» (розпорядження Кабінету Міністрів України N 10-р від 10 січня 2002 року «Про національного оператора поштового зв`язку»), забезпечує надання на всій території України універсальних послуг поштового зв`язку за переліком.

Абзацами 2 та 8 частини 1 статті 3 Закону України «Про поштовий зв`язок» передбачено, що основними засадами діяльності у сфері надання послуг поштового зв`язку зазначають захист інтересів користувачів у сфері надання послуг поштового зв`язку та єдність правил, стандартів і норм у сфері надання послуг поштового зв`язку.

За правилами статті 13 Закону України «Про поштовий зв`язок», послуги поштового зв`язку надаються на договірній основі згідно з Правилами надання послуг поштового зв`язку, що затверджуються Кабінетом Міністрів України, та повинні відповідати встановленим нормам якості.

Відповідно до пункту 94 Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Правил надання послуг поштового зв`язку» N 270 від 05 березня 2009 року (далі - Правила, у редакції, на час виникнення спірних правовідносин), порядок доставки поштових відправлень, поштових переказів, повідомлень про вручення поштових відправлень, поштових переказів, періодичних друкованих видань юридичним особам узгоджується оператором поштового зв`язку разом з юридичною особою. Для отримання поштових відправлень юридична особа повинна забезпечити створення умов доставки та вручення поштових відправлень відповідно до вимог Закону України «Про поштовий зв`язок», цих Правил.

Прості та рекомендовані поштові відправлення, повідомлення про надходження поштових відправлень, поштових переказів, повідомлення про вручення поштових відправлень, поштових переказів, періодичні друковані видання, адресовані юридичним особам, можуть доставлятися з використанням абонентських поштових скриньок, що встановлюються на перших поверхах приміщень чи інших доступних для цього місцях або у канцелярії, експедиції тощо, розміщені на перших поверхах приміщень, чи видаватися в приміщеннях об`єкта поштового зв`язку представникам юридичних осіб, уповноваженим на одержання пошти.

У разі вручення рекомендованих поштових відправлень, рекомендованих повідомлень про вручення поштових відправлень, поштових переказів, повідомлень про надходження поштових відправлень з використанням абонентської поштової скриньки згідно з укладеним договором датою вручення вважається дата їх вкладення до скриньки.

Відправлення «EMS», адресовані юридичним особам, можуть видаватися їх представникам, уповноваженим на одержання пошти, у приміщенні адресата.

Відповідно до абзацу 1 пункту 105 Правил одержання реєстрованого поштового відправлення, грошових коштів за поштовим переказом здійснюється за умови пред`явлення документів, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус, визначених законодавством. У разі отримання рекомендованого поштового відправлення одержувач власноруч зазначає прізвище та ставить свій підпис в книзі (на окремому аркуші) встановленого зразка. У разі отримання інших реєстрованих поштових відправлень, поштових переказів одержувач заповнює відповідний бланк повідомлення: зазначає найменування, серію та номер пред`явленого документа, дату одержання та ставить свій підпис.

Оператор поштового зв`язку також може визначати інший порядок вручення реєстрованих поштових відправлень.

Поштові відправлення, в тому числі прості, адресовані «До запитання», видаються тільки адресату на підставі пред`явлення документів, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус.

Так само, порядок приймання, обробки, перевезення та доставки (вручення) поштових відправлень визначає Порядок пересилання поштових відправлень (далі - Порядок), затверджений наказом Українського державного підприємства поштового зв`язку «Укрпошта» № 211 від 12 травня 2006 року, дія якого, згідно з пунктом 1.2 поширюється на національного оператора поштового зв`язку, виконання функцій якого покладене на Українське державне підприємство поштового зв`язку «Укрпошта» (далі - УДППЗ «Укрпошта»).

Відповідно до підпункту 3.5.2.3 Порядку Поштові відправлення з повідомленням про вручення вручаються адресатам відповідно до вимог п. 121 Правил надання послуг поштового зв`язку.

Після вручення поштового відправлення на зворотному боці бланка повідомлення про вручення у відведених для цього місцях зазначається, коли видане поштове відправлення під розписку одержувача із зазначенням прізвища. У разі видачі поштового відправлення повнолітнім членам сім`ї зазначаються родинні зв`язки (батько, мати, син, донька тощо).

У разі вручення уповноваженому юридичної особи реєстрованого поштового відправлення з повідомленням про вручення, працівник поштового зв`язку на бланку повідомлення робить позначку «Уповноваженому» і зазначає його прізвище.

На бланку повідомлення зазначається прізвище працівника поштового зв`язку, який здійснював оформлення повідомлення в місці видачі.

З аналізу наведених норм випливає, що зокрема рекомендовані листи адресовані юридичним особам, видаються (вручаються) їх представникам, уповноваженим на одержання пошти на підставі довіреності, оформленої в установленому порядку. При цьому копія такої довіреності, засвідчена в установленому порядку, зберігається в об`єкті поштового зв`язку.

Тобто юридична особа, на підставі довіреностей, уповноважує своїх представників або інших осіб на отримання поштової кореспонденції.

Крім того, з аналізу наведених норм також слідує, що поштову кореспонденцію адресат може отримати в об`єкті поштового зв`язку або через використання абонентської поштової скриньки згідно з укладеним договором між юридичною особою та АТ «Укрпошта».

Ознайомившись з вказаними рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення судом встановлено, що останні містять лише дату та підпис, натомість жодних позначок щодо статусу особи, яка отримала відправлення, як її прізвища такі повідомлення не містять.

Отже, вказані документи не можуть достеменно свідчити про те, що вимоги ГУ Держпродспоживслужби в м. Києві, зокрема щодо дати та місця розгляду справи про порушення законодавства про рекламу, вручено уповноваженій особі (представнику) ТОВ «Концерт ЮА».

Колегія суддів наголошує, що принцип офіційного з`ясування всіх обставин у справі полягає насамперед у активній ролі суду при розгляді справи. В адміністративному процесі, на відміну від суто змагального процесу, де суд оперує виключно тим, на що посилаються сторони, мають бути повністю встановлені обставини справи з метою ухвалення справедливого та об`єктивного рішення. Принцип офіційності зокрема виявляється у тому, що суд визначає обставини, які необхідно встановити для вирішення спору; з`ясовує якими доказами сторони можуть обґрунтовувати свої доводи чи заперечення щодо цих обставин; а у разі необхідності суд повинен запропонувати особам, які беруть участь у справі, доповнити чи пояснити певні обставини, а також надати суду додаткові докази.

Відповідно до частини 4 статті 9 КАС України суд вживає передбачені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів із власної ініціативи.

Так, ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 05.07.2021 у справі що розглядається, судом витребувано від Відділення поштового зв`язку № 53 м. Київ Київської міської дирекції Акціонерного товариства «Укрпошта» (Київ, вул. Січових Стрільців, 59/65 ) інформацію про отримання рекомендованих листів трек-номер 043 та 040, з метою з`ясування всіх фактичних обставин справи, просимо надати у найкоротший термін інформацію із її документальним підтвердженням:

- щодо фактичного отримання ТОВ «КОНЦЕРТ ЮА» (м. Київ, вул. Дмитрівська, 66А, прим. 2, 01135) рекомендованого поштового відправлення № 040 від 09.12.2019 з зазначенням прізвища, посади, дати та підпису одержувача, а також копію довіреності (договору) на право отримання рекомендованих листів ТОВ «КОНЦЕРТ ЮА».

- щодо фактичного отримання ТОВ «КОНЦЕРТ ЮА» (м. Київ, вул. Дмитрівська, 66А, оф. 2, 01135) рекомендованого поштового відправлення № 043 від 31.01.2020 з зазначенням прізвища, посади, дати та підпису одержувача, а також копію довіреності (договору) на право отримання рекомендованих листів ТОВ «КОНЦЕРТ ЮА».

Листом від 22.07.2021 №60-К-5396 АТ «Укрпошта» повідомлено про неможливість надати інформацію, з огляду на сплив строку зберігання виробничої документації відправленої та врученої кореспонденції.

В той же час, колегія суддів враховує висновки, викладені в постанові Верховного Суду від 20.01.2021 у справі №807/1671/16 (адміністративне провадження № К/9901/37144/18), а саме: «… при оспорювані обставин щодо належного повідомлення суб`єкта господарювання про проведення перевірки, встановлення таких не може ґрунтуватись тільки на твердженнях позивача про те, що особа, прізвище якої зазначене в повідомленні, не є працівником підприємства, що свідчить про неотримання суб`єктом перевірки повідомлення про її проведення. Такі доводи підлягають перевірці шляхом дослідження та співставлення інших фактичних даних. Зокрема, для з`ясування зазначених обставин необхідно встановити порядок отримання позивачем поштової кореспонденції, що надходить на його адресу, а також документи (довіреності, накази, договори про доставку (вручення) поштових відправлень, тощо), якими суб`єкт господарювання уповноважував своїх представників на отримання поштової кореспонденції, порядок фіксування (реєстрації) в даному випадку відділенням поштового зв`язку повноважень осіб, яким вручалась поштова кореспонденція (адресована позивачу)».

До матеріалів справи, ТОВ «Концерт ЮА» надано наказ від 09.01.2019 №09/01-п про уповноваження двох осіб на отримання поштової кореспонденції, підписи яких містяться в наказі, і які є відмінними від тих, що містяться в рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення, яке було долучено ГУ Держпродспоживслужби в м. Києві.

Враховуючи вищевикладене у сукупності, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про неналежне повідомлення Головним управлінням Держпродспоживслужби в м. Києві відповідача про час, дату та місце розгляду справи та про необхідність надання документів, пояснень та іншої інформації, необхідних для здійснення позивачем повноважень щодо контролю за дотриманням законодавства України про рекламу.

Таким чином, позивачем не доведено тієї обставини, що про час розгляду справи про накладення штрафу та про необхідність надання документів, пояснень та іншої інформації, необхідних для здійснення позивачем повноважень щодо контролю за дотриманням законодавства України про рекламу відповідач був поінформований належним чином.

Колегія суддів також вказує, що важливість дотримання і неухильного виконання процедури розгляду справи позивачем безпосередньо пов`язана із забезпеченням права особи, інтересів якої вона стосується, на захист, зокрема, на надання нею відповідних пояснень з приводу правовідносин, що виникли. Тому, невиконання суб`єктом влади вимог законодавства в цій частині зводить нанівець законність всієї процедури розгляду справи та, як наслідок, прийнятого за її результатами рішення. Порушення процедури розгляду справи у контексті забезпечення права особи на участь у прийнятті рішення та на захист не можуть вважатись формальними порушеннями.

Дана правова позиція узгоджується із висновками, викладеними у постанові Верховного Суду від 28 березня 2018 року у справі №826/19452/16.

Інші доводи учасників справи не спростовують вказаних висновків суду.

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, колегія суддів приходить до висновку, що суд першо інстанції дійшов до правильного висновку, що позовна заява Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві про стягнення штрафу є такою, що задоволенню не підлягає, а позовні вимоги ТОВ «Концерт ЮА» до Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві про визнання протиправними та скасування рішень від 13.03.2020 №40,№41 слід задовольнити.

Згідно з ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідач по справі, як суб`єкт владних повноважень, не виконав покладений на нього обов`язок щодо доказування правомірності вчинених ним дій та прийняття оскаржуваного рішення.

Натомість, позивачем надано достатньо доказів в підтвердження обставин, якими обґрунтовує позовні вимоги.

Зі змісту частин 1-4 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Згідно з п.1 ч.1 ст.315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З урахуванням вище викладеного, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права і підстав для його скасування не вбачається, апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а постанова суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст. 2, 10, 11, 241, 242, 243, 250, 251, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 328, 325, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві - залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 10 вересня 2021 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду у строк визначений ст. 329 КАС України.

(Повний текст виготовлено - 27 січня 2022 року).

Головуючий суддя: Л.О. Костюк

Судді: Н.П. Бужак

А.Г. Степанюк