Справа № 380/3297/22
Суддя: Гавдик Зіновій Володимирович
Дата ухвалення: 2022-02-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа № 380/3297/22
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

11 лютого 2022 року м.Львів

Суддя Львівського окружного адміністративного суду Гавдик З.В. перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Державної міграційної служби України у Львівській області про визнання протиправною бездіяльність, зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Львівського окружного адміністративного суду із вищевказаним адміністративним позовом, в якому просив:

- Визнати протиправною бездіяльність Головного управління ДМС України у Львівській області у відмові провести вклеювання фотографії у паспорт громадянина України ОСОБА_1 НОМЕР_1 виданого 20.06.2002р. Галицьким РВ ЛМУ УМВС України у Львівській області у формі книжечки відповідно до Положення про паспорт громадянина України, затвердженого Постановою Верховної Ради України від 26 червня 1992 року № 2503- ХІІ.;

- Зобов`язати Головне управління ДМС України у Львівській області вклеїти фотографію у паспорт громадянина України ОСОБА_1 НОМЕР_1 виданого 20.06.2002р. Галицьким РВ ЛМУ УМВС України у Львівській області у формі книжечки відповідно до Положення про паспорт громадянина України, затвердженого Постановою Верховної Ради України від 26 червня 1992 року № 2503-ХІІ.

Згідно ч.3 ст.161 КАС України, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до адміністративного суду позовної заяви фізичною особою ставка судового збору позовних вимог немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

З позовної заяви вбачається, що така містить дві позовні вимоги немайнового характеру, за які позивач має сплатити судовий збір в сумі 1984,80 грн.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивачем не надано доказів сплати судового збору.

До адміністративного позову позивачем додана заява про звільнення від сплати судового збору, в якій він просить суд звільнити його від сплати судового збору у зв`язку з тим, що на даний час перебуває у скрутному матеріальному становищі та надає соціальні послуги особі з інвалідністю 1 групи, перебуває на обліку у Сихівському ВСЗ УСЗ Львівської міської ради.

Вирішуючи заяву позивача про звільнення від сплати судового збору, суддя виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно з ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Слід зауважити, що Законом України «Про судовий збір» визначений перелік осіб, які безумовно звільнені від сплати судового збору у всіх інстанціях у силу закону, який наділяє їх певним статусом, або виходячи із чітко визначеного предмета спору. Цей перелік наведений у статті 5 зазначеного Закону та є вичерпним.

З аналізу ж статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення. Отже, частина перша статті 133 КАС визначає право суду на звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору виходячи із майнового стану сторони, водночас стаття 8 Закону України «Про судовий збір» конкретизує порядок, умови такого звільнення та коло осіб, які можуть бути звільнені від сплати судового збору.

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 року у справі № 0940/2276/18 (провадження № 11-336апп20).

З урахуванням наведених норм права підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, звільнення від сплати судового збору на підставі ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», є врахування судом майнового стану сторони.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст. 133 КАС України, ст. 8 Закону України «Про судовий збір» повинна навести доводи і надати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

На підтвердження свого матеріального стану, позивачем долучено до вказаної заяви копії відомостей про застраховану особу, копію довідки із УСЗН № 165 від 20.01.2022 року за період липень-грудень 2021 року, довідку №127 від 21.01.2022 року Львівського міського центру зайнятості, копію відомостей з Державного реєстру фізичних осіб платників податків № 2227/13-01-54-02 від 24.12.2021 року за період з 2 кварталу 2021 року по 3 квартал 2021 року.

Проте, вказані вище документи не є належними доказами, що підтверджують скрутне матеріальне становище.

Подані позивачем документи не дають можливості суду оцінити, що розмір судового збору, що підлягає сплаті перевищує 5% розміру річного доходу позивача за попередній календарний рік (2021). Наявність інших установлених ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір» підстав для звільнення від сплати судового збору судом не встановлено.

Доказами того, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік можуть слугувати: довідка органу Пенсійного фонду України про розмір виплаченої пенсії за попередній календарний рік (2021) та довідка органу доходів і зборів про відсутність інших доходів за попередній календарний рік (2021).

Аналогічна позиція була висловлена Великою Палатою Верховного Суду в ухвалі від 10 травня 2019 року в справі №9901/166/19.

Таким чином, до клопотання про звільнення від сплати судового збору позивач зобов`язаний надати належні докази підтвердження свого майнового стану, зокрема відомості про отримання позивачем доходу за попередній 2021 календарний рік, за місцем податкового обліку позивача, натомість надано відомості з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за період з 01 кварталу 2021 року по 2 квартал 2021 року.

Доказів відсутності інших джерел доходів за попередній рік (інформації про розмір інших соціальних виплат і допомог), та, відповідно, скрутного майнового стану, що зумовили неможливість сплати судового збору, в матеріалах позовної заяви немає.

При цьому суд повинен враховувати майновий стан сторони в цілому, а не лише відсутність окремих джерел доходу, в даному випадку тих, що підлягають оподаткуванню.

Згідно ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення.

Таким чином, позовну заяву належить залишити без руху, а позивачу надати строк для усунення недоліків останньої, у відповідності до ч.1 ст.169 КАС України.

Керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 248, 256, 294 КАС України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Державної міграційної служби України у Львівській області про визнання протиправною бездіяльність, зобов`язання вчинити дії, залишити без руху.

Особі, що звернулася із позовною заявою встановити в десятиденний строк з дня вручення цієї ухвали усунути недоліки, у спосіб: подання оригіналу документа про сплату судового збору в розмірі 1984,80 грн або документи, заяви, клопотання, вказані у мотивувальній частині ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала в апеляційному порядку окремо не оскаржується.

Суддя Гавдик З.В.