Справа № 280/5174/20
Суддя: Семененко Я.В.
Дата ухвалення: 2022-01-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

27 січня 2022 року м. Дніпросправа № 280/5174/20

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Семененка Я.В. (доповідач),

суддів: Бишевської Н.А., Добродняк І.Ю.,

за участю секретаря судового засідання Волкової К.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпрі апеляційні скарги Запорізької обласної прокуратури та Офісу Генерального прокурора

на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 26 жовтня 2020 року (суддя Прасов О.О.) по справі №280/5174/20 за позовом ОСОБА_1 до Запорізької обласної прокуратури, Офісу Генерального прокурора, про визнання протиправним та скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії, -

в с т а н о в и В :

ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом в якому, з урахуванням уточнень, просила:

визнати протиправним та скасувати рішення Третьої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур (далі - кадрова комісія) від 11 червня 2020 року № 31 «Про неуспішне проходження ОСОБА_2 , прокурором відділу нагляду за додержанням законів при розслідуванні злочинів проти життя управління нагляду у кримінальному провадженні прокуратури Запорізької області, атестації за результатами складення Іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки»;

зобов`язати Запорізьку обласну прокуратуру перевести ОСОБА_2 на посаду прокурора у Запорізькій обласній прокуратурі, рівнозначній її посаді прокурора відділу нагляду за додержанням законів при розслідуванні злочинів проти життя управління нагляду у кримінальному провадженні.

В обґрунтування позовних вимог позивачка зазначила, що вважає спірне рішення кадрової комісії протиправним і таким, що підлягає скасуванню. Так, позивачка наполягала, що кадровою комісією не враховано обставини, які виникли під час проходження позивачкою другого етапу атестації - іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки, а саме: встановлення порушення у комп`ютерній програмі (дві однакові відповіді на одне із питань блоку тестів на абстрактно-логічний інтелект), що зафіксовано у відповідному акті, та могло вплинути на визначення результату проходження позивачкою цього етапу атестації. При цьому, у задоволенні заяви позивачки щодо надання можливості повторно пройти зазначений іспит, кадрова комісія відмовила.

Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 26 жовтня 2020 року позов задоволено у повному обсязі.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем 1 не спростовано, що під час складання позивачкою іспиту у формі анонімного тестування на

загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки у неї в одному із питань були 2 однакові відповіді (фігури) і ця обставина вплинула на втрату часу та, відповідно, на результати іспиту. При цьому, відповідачем 1 не надано до суду тестових питань, на які відповідала позивачка при складанні іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки (дані системи тестування), загальну кількість тестових питань із їх змістом, а також інформацію про кількість правильних відповідей на запитання, наданих позивачкою. Тобто відповідачем не спростовано можливість набрання позивачкою прохідних 93 балів при складанні іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки, а тому у суду відсутня можливість пересвідчитися у тому, що позивачка безспірно набрала лише 90 балів за результатами складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки.

Також суд зазначив, що рішення кадрової комісії, оформлене протоколом від 15 червня 2020 року № 34-з, за результатами розгляду заяви позивачки від 11 червня 2020 року (вхідний № 82) про надання дозволу для повторного складання іспиту на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки, всупереч пункту 9 частини другої статті 2 КАС України прийнято кадровою комісією без урахуванням права позивачки на участь у процесі прийняття рішення та без урахування того, що тестування переривалося з причин, незалежних від членів комісії та позивачки.

Не погодившись з рішенням суду, відповідачі звернулися з апеляційними скаргами в яких, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставини справи, просили рішення суду скасувати та прийняти нову постанову про відмову у задоволенні позову. Обгрунтовуючи вимоги апеляційних скарг, відповідачі фактично посилаються на те, що внаслідок неправильного застосування положень Закону №113-ІХ, Порядку проходження прокурорами атестації (Порядок №221), суд першої інстанції дійшов неправильного висновку про необґрунтованість оскаржуваного рішення кадрової комісії. З цього приводу зазначають, що оскаржуване рішення кадрової комісії містить мотиви та підстави для його прийняття. При цьому зазначають, що прийняття рішень, у межах процедури атестування, є дискреційними повноваженнями кадрових комісії. Законом №113-ІХ та і Порядком №221 прямо передбачено те, що прокурор, який набрав за результатами другого етапу атестації - іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки, не допускається до наступного етапу атестування співбесіди, а відповідна кадрова комісія ухвалює рішення про неуспішне проходження прокурором атестації.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 09 лютого 2021 року апеляційну скаргу Запорізької обласної прокуратури, Офісу Генерального прокурора задоволено. Рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 26 жовтня 2020 року у справі № 280/5174/20 скасовано. У задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Скасовуючи рішення суду першої інстанції та відмовляючи у задоволенні позову, суд апеляційної інстанції виходив з того, що позивачка добровільно подала заяву про переведення на посаду прокурора в обласній прокуратурі та про намір пройти атестацію, а також підтвердила, що ознайомлена з умовами та процедурами проведення атестації і погодилася на їх застосування. Тому суд апеляційної інстанції визнав необґрунтованими доводи позивачки, з якими погодився суд першої інстанції, щодо порушення принципу правової визначеності та, як наслідок, її прав та інтересів у зв`язку із невизначенням у положеннях Порядку № 221 прохідного балу, оскільки такий бал визначено Наказом №105 та становить 93 бали, що відповідає приписам пункту 5 розділу III Порядку № 221.

Суд апеляційної інстанції визнав необґрунтованим також висновок суду першої інстанції про те, що відповідачами не доведено обґрунтованість визначення балу за результатом складення позивачкою іспиту, оскільки цей іспит у формі анонімного тестування відбувався з використанням комп`ютерної техніки, що виключає суб`єктивну оцінку отриманого результату. При цьому, суд апеляційної інстанції зазначив, що виявлення двох однакових відповідей на одне із питань тесту, який проходила позивачка, не доводить порушення процедури проведення атестації, адже навіть у разі незарахування відповіді на зазначене питання як правильної, ця обставина не мала впливу на кінцевий результат іспиту, оскільки позивачка набрала 90 балів зі 100 максимально можливих та 93 прохідних, тоді як відповідно до Порядку № 221 кожна правильна відповідь оцінюється в один бал. Крім того, суд апеляційної інстанції зауважив, що вказана обставина, незважаючи на призупинення позивачкою складання тесту з метою фіксації зауваження членом комісії, не вплинула на загальний результат оцінювання, оскільки позивачка у встановлений час надала відповіді на всі питання та завершила іспит.

Надаючи оцінку позовній вимозі про переведення ОСОБА_1 на посаду прокурора у Запорізькій обласній прокуратурі, суд апеляційної інстанції зазначив, що пунктом 7 розділу ІІ «Прикінцеві і перехідні положення» Закону № 113-ІХ визначено чітку умову, за якою прокурор може бути переведений до реформованої прокуратури, проте у спірних правовідносинах така умова відсутня, оскільки позивачка визнана такою, що не пройшла успішно атестацію. Тому, за висновком суду апеляційної інстанції, задовольняючи позов у цій частині, суд першої інстанції перебрав на себе дискреційні повноваження суб`єкта владних повноважень, що є неприпустимим відповідно до вимог чинного законодавства.

Постанова Третього апеляційного адміністративного суду від 09 лютого 2021 року була оскаржена ОСОБА_1 в касаційному порядку.

Постановою від 04 листопада 2021 року Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду касаційну скаргу ОСОБА_1 задовольнив частково. Постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 09 лютого 2021 року у справі № 280/5174/20 у частині відмови у задоволенні позовної вимоги про визнання протиправним та скасування рішення Третьої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур від 11 червня 2020 року № 31 «Про неуспішне проходження ОСОБА_1 , прокурором відділу нагляду за додержанням законів при розслідуванні злочинів проти життя управління нагляду у кримінальному провадженні прокуратури Запорізької області, атестації за результатами складення Іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки» скасувати, а справу в цій частині направити на новий розгляду до Третього апеляційного адміністративного суду. В іншій частині постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 09 лютого 2021 року залишено без змін.

За наслідками розгляду справи суд касаційної інстанції погодився з висновками суду апеляційної інстанції щодо відсутності правових підстав для задоволення заявлених вимог про переведення ОСОБА_1 на посаду прокурора у Запорізькій обласній прокуратурі.

В той же час, суд касаційної інстанції дійшов висновку про необґрунтованість постанови суду апеляційної інстанції в частині заявлених вимог щодо визнання протиправним та скасування рішення Третьої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур від 11 червня 2020 року № 31 «Про неуспішне проходження атестації».

Суд касаційної інстанції, надаючи оцінку висновкам суду апеляційної інстанції відносно відсутності впливу на кінцевий результат іспиту того факту, що одне із завдань містило дві однакові відповіді на запитання, оскільки позивачка набрала 90 балів зі 100 максимально можливих та 93 прохідних, в той час як відповідно до Порядку № 221 кожна правильна відповідь оцінюється в один бал, вказав на те, що положеннями пунктів 3, 4 Розділу ІІ Порядку № 221 дійсно передбачено, що кожна правильна відповідь на тестове питання оцінюється у один бал із максимальною можливою кількістю балів за іспит 100 балів та прохідним балом 70 балів. Однак у такий спосіб визначено порядок оцінювання результатів проходження прокурорами іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора, що не стосуються спору у цій справі, оскільки спір у цій справі зводиться до незгоди позивачки із результатами оцінювання такого етапу атестації як іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки.

При цьому, як зазначив суд касаційної інстанції, розділом ІІІ Порядку № 221, який регламентує складання прокурорами іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки лише визначено, що прохідний бал для успішного складання іспиту встановлює своїм наказом Генеральний прокурор після складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора (пункт 5), а зразок тестових питань та правила складання іспиту оприлюднюється на веб-сайті Генеральної прокуратури України (Офісу Генерального прокурора) не пізніше ніж за сім календарних днів до дня складання іспиту (пункт 3).

Відтак, як вказав суд касаційної інстанції, для правильного вирішення спору у цій справі у частині позовних вимог про скасування спірного рішення кадрової комісії судам належало дослідити порядок та правила складання прокурорами іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки, та виходячи із цього надати належну правову оцінку аргументам позивачки, якими вона обгрунтовує свою незгоду з прийнятим рішенням про результати оцінювання.

За наслідками нового розгляду справи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції, в частині задоволених позовних вимог щодо визнання протиправним та скасування рішення Третьої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур від 11 червня 2020 року № 31 «Про неуспішне проходження атестації», дослідивши матеріали справи, доводи апеляційних скарг та висновки суду касаційної інстанції, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про те, що апеляційні скарги не підлягають задоволенню з огляду на таке.

Встановлені обставини справи свідчать про те, що ОСОБА_1 обіймає посаду прокурора відділу нагляду за додержанням законів при розслідуванні злочинів проти життя управління нагляду у кримінальному провадженні прокуратури Запорізької області.

Відповідно до пункту 10 розділу ІІ «Прикінцеві і перехідні положення» Закону № 113-IX ОСОБА_3 08 жовтня 2019 року подала на ім`я Генерального прокурора заяву про переведення на посаду прокурора в обласній прокуратурі і допуск до проходження атестації, в якій зазначила, що з умовами та процедурами проведення атестації ознайомлена та погоджується.

Наказом Офісу Генерального прокурора від 02 червня 2020 року № 245 створено Третю кадрову комісію з атестації прокурорів регіональних прокуратур.

Відповідно до Графіку складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора, затвердженого кадровою комісією 03 червня 2020 року, позивачка запрошена здавати 11 червня 2020 року у складі групи № 1: 1) іспит у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора; 2) іспит у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки.

Пунктом 2 Наказу Генерального прокурора від 21 лютого 2020 року № 105 «Про встановлення прохідного балу для успішного складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички під час атестації прокурорів регіональних прокуратур, а також оприлюднення зразка тестових питань та правил складання іспиту» (далі - Наказ № 105 ) встановлено прохідний бал (мінімально допустиму кількість набраних балів, які можуть бути набрані за результатами тестування) для успішного складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки під час атестації прокурорів регіональних прокуратур 93 бали.

Під час проходження комп`ютерного тестування на загальні здібності, а саме другої частини тестів на абстрактні логічні здібності, в одному з питань позивачкою виявлені дві однакові відповіді, про що остання повідомила члена робочої групи. Виявлений факт зафіксовано в Акті № 4 від 11 червня 2020 року, в якому додатково зазначено, що система не дозволяє встановити зміст питання, кількість балів, правильність/неправильність відповіді.

Після завершення тестування ОСОБА_1 на ім`я голови кадрової комісії подала заяву від 11 червня 2020 року за вхідним № 82, у якій виклала обставини проходження тестування та просила вирішити питання щодо перескладання цього іспиту.

Водночас 11 червня 2020 року кадрова комісія прийняла рішення № 31 «Про неуспішне проходження прокурором атестації за результатами складення іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки», в якому зазначено таке: «Керуючись пунктами 13, 16, 17 розділу II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури" та пунктом 6 розділу І, пунктом 6 розділу III Порядку проходження прокурорами атестації, враховуючи, що прокурор відділу нагляду за додержанням законів при розслідуванні злочинів проти життя управління нагляду у кримінальному провадженні прокуратури Запорізької області ОСОБА_1 за результатами складення іспиту у формі тестування на загальні здібності та навички набрала 90 балів, що є менше прохідного балу для успішного складення іспиту, вона не допускається до етапу проходження співбесіди. У зв`язку з цим прокурор відділу нагляду за додержанням законів при розслідуванні злочинів проти життя управління нагляду у кримінальному провадженні прокуратури Запорізької області ОСОБА_1 неуспішно пройшла атестацію.».

15 червня 2020 року на засіданні кадрової комісії, оформленому протоколом № 34-з, розглянуто заяву позивачки про надання дозволу для повторного складання іспиту на загальні здібності і навички. У підсумку кадрова комісія вирішила відмовити у задоволенні заяви позивачки. За таке рішення голосували: «ЗА» - 5, «ПРОТИ» - 1.

Не погодившись з рішенням кадрової комісії № 31 «Про неуспішне проходження прокурором атестації за результатами складення іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки», позивачка звернулася до суду з позовом.

За наслідками перегляду справи суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити таке.

Так, визначаючи межі апеляційного перегляду справи, суд апеляційної інстанції враховує те, що судом касаційної інстанції залишено без змін Постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 09 лютого 2021 року у справі № 280/5174/20 у частині відмови у задоволенні позовної вимоги про переведення ОСОБА_1 на посаду прокурора у Запорізькій обласній прокуратурі. Таким чином, судом апеляційної інстанції надається оцінка рішенню суду першої інстанції, на предмет його законності та обґрунтованості, в частині задоволених позовних вимог щодо визнання протиправним та скасування рішенням кадрової комісії № 31 «Про неуспішне проходження прокурором атестації за результатами складення іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки».

Законом України «Про прокуратуру» (далі - Закон № 1697) забезпечуються гарантії незалежності прокурора, зокрема, щодо особливого порядку його призначення на посаду, звільнення з посади, притягнення до дисциплінарної відповідальності тощо.

19 вересня 2019 року прийнято Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» (далі - Закон № 113-ІХ), яким внесено зміни до кодексів та законів України не скільки щодо форми чи змісту діяльності прокуратури, а скільки щодо реформи органів прокуратури в частині кадрових питань. Встановлена Законом переатестація не має систематичного характеру, відбувається одноразово за окремим законом, є винятковою. У Пояснювальній записці до цього законопроекту було зазначено, що він спрямований на запровадження першочергових і, багато в чому, тимчасових заходів, пов`язаних передусім із кадровим перезавантаженням органів прокуратури шляхом атестації чинних прокурорів, а також надання можливості всім доброчесним кандидатам, які мають належні теоретичні знання та практичні навички, на конкурсних засадах зайняти посаду прокурора у будь-якому органі прокуратури.

Отже, проведення атестації прокурорів було визначено на законодавчому рівні як умова реформування органів прокуратури, що стосувалась зокрема усіх без винятку прокурорів, які мали бажання продовжувати працювати у органах прокуратури.

Відповідно до пункту 7 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №113-ІХ прокурори, які на день набрання чинності цим Законом займають посади прокурорів у Генеральній прокуратурі України, регіональних прокуратурах, місцевих прокуратурах, військових прокуратурах, можуть бути переведені на посаду прокурора в Офісі Генерального прокурора, обласних прокуратурах, окружних прокуратурах лише у разі успішного проходження ними атестації, яка проводиться у порядку, передбаченому цим розділом.

Згідно з пунктом 9 розділу ІІ Прикінцеві і перехідні положення Закону №113-IX атестація здійснюється згідно з Порядком проходження прокурорами атестації, який затверджується Генеральним прокурором.

Порядок проходження прокурорами атестації затверджено наказом Генерального прокурора від 03.10.2019 №221.

Відповідно до пункту 5 розділу І Порядку № 221 предметом атестації є оцінка:

1) професійної компетентності прокурора (у тому числі загальних здібностей та навичок);

2) професійної етики та доброчесності прокурора.

Згідно з пунктом 6 розділу І Порядку № 221 атестація включає такі етапи:

1) складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора;

2) складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки;

3) проведення співбесіди з метою виявлення відповідності прокурора вимогам професійної компетентності, професійної етики та доброчесності. Для оцінки рівня володіння практичними уміннями та навичками прокурори виконують письмове практичне завдання.

Встановлені обставини справи свідчать про те, що позивачка успішно пройшла перший етап атестації - складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора та була допущена до другого етапу атестації - складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки.

Суть спору у цій справі зводиться до незгоди позивачки із визначеними результатами оцінювання другого етапу атестації - іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки.

За узагальненою позицією позивачки, встановленні та зафіксовані недоліки (суперечності) у відповідях на тестове запитання, не дозволяють стверджувати про те, що позивачка не набрала необхідного прохідного балу, а сам зміст сформованих (згенерованих системою) відповідей не узгоджувався з Правилами атестації, які передбачали те, що кожне із поставлених тестових запитань має один варіант правильної відповіді.

У свою чергу, встановлені обставини справи, які не заперечуються відповідачами, свідчать про те, що під час проходження комп`ютерного тестування на загальні здібності, а саме другої частини тестів на абстрактні логічні здібності, в одному з питань позивачкою виявлені дві однакові відповіді, про що остання повідомила члена робочої групи.

Виявлений факт зафіксовано та підтверджено Актом № 4 від 11 червня 2020 року. При цьому, у вказаному Акті зазначено, що система не дозволяє встановити зміст питання, кількість балів, правильність/неправильність відповіді.

Суд першої інстанції, надаючи оцінку такому факту, який мав місце під час проходження атестування позивачкою, а також прийнявши до уваги те, що програмне забезпечення (система) не дозволяло встановити зміст питання, кількість балів, правильність/неправильність відповіді, дійшов висновку про те, що встановлені обставини справи не дають підстав стверджувати, а відповідачами не було доведено того, що позивачка не мала можливості набрати 93 прохідних балів за умови, якщо б не було виявлено таких недоліків у зненерованих відповідях на поставлене тестове питання.

Погоджуючись з такими висновками суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції виходить з такого.

Так, Порядком №221 визначено лише порядок оцінювання результатів проходження прокурорами іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, а саме тестові питання обираються для кожного прокурора автоматично із загального переліку питань у кількості 100 питань. Кожне питання має передбачати варіанти відповіді, один з яких є правильним. Кожна правильна відповідь оцінюється в один бал.

У свою чергу, розділом ІІІ Порядку № 221, який регламентує складання прокурорами іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки, порядку оцінювання відповідей на тестові запитання не визначено, а лише передбачено, що прохідний бал для успішного складання іспиту встановлює своїм наказом Генеральний прокурор після складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора (пункт 5), а зразок тестових питань та правила складання іспиту оприлюднюється на веб-сайті Генеральної прокуратури України (Офісу Генерального прокурора) не пізніше ніж за сім календарних днів до дня складання іспиту (пункт 3).

Встановлені обставини справи свідчать про те, що наказом Генерального прокурора №105 від 21.02.2020 встановлено прохідний бал для успішного складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички під час атестації прокурорів регіональних прокуратур, а також оприлюднення зразка тестових питань та правил складання іспиту (т.1 а.с.79, т.3 а.с.163).

Натомість, встановлені правила складання іспиту не визначають порядку оцінювання кожного із тестового питання, а визначають лише результати кожного блоку завдань за допомогою стандартизованих балів за шкалою від 55 до 145 балів. При цьому, вказаними правилами, на що звертала увагу позивачка, передбачено, що у кожному питанні може бути лише одна правильна відповідь, крім деяких завдань вербального тесту, де потрібно обрати два варіанти, про що буде окремо повідомлено в умові завдання.

Отже, оскільки правилами складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки не визначено порядку оцінювання кожного із тестового питання, а система не дозволяла встановити зміст питання, кількість балів, правильність/неправильність відповіді, що зазначено в акті № 4 від 11 червня 2020 року, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що за таких обставин не можливо стверджувати те, що позивачка не мала можливості набрати 93 прохідних балів за умови, якщо б не було виявлено таких недоліків у зненерованих відповідях на поставлене тестове питання.

З цих підстав суд апеляційної інстанції приходить до висновку про те, що оскаржуване рішення кадрової комісії про неуспішне проходження позивачкою атестації не можливо визнати обґрунтованим, що є підставою для його скасування.

Ураховуючи викладене, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне апеляційні скарги залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції, в частині задоволених позовних про визнання протиправним та скасування рішення кадрової комісії, залишити без змін.

На підставі викладеного, керуючись п.1 ч.1 ст.316 ст.ст. 321, 322, 325 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційні скарги Офісу Генерального прокурора, Запорізької обласної прокуратури залишити без задоволення, а рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 26 жовтня 2020 року по справі №280/5174/20, в частині задоволених позовних вимог про визнання протиправним та скасування рішення Третьої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур від 11 червня 2020 року № 31 «Про неуспішне проходження ОСОБА_2 , прокурором відділу нагляду за додержанням законів при розслідуванні злочинів проти життя управління нагляду у кримінальному провадженні прокуратури Запорізької області, атестації за результатами складення Іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки» - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати прийняття, може бути оскаржена в касаційному порядку у випадках та строки, передбачені ст..ст.328, 329 КАС України.

Вступну та резолютивну частину проголошено 27.01.2022

Повне судове рішення складено 28.01.2022

Головуючий - суддя Я.В. Семененко

суддя Н.А. Бишевська

суддя І.Ю. Добродняк