Справа № 400/4914/21
Суддя: Димерлій О.О.
Дата ухвалення: 2022-02-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 лютого 2022 р.м.ОдесаСправа № 400/4914/21
Головуючий в 1 інстанції: Лісовська Н. В.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача: Димерлія О.О.

суддів: Єщенка О.В. , Танасогло Т.М.

за участю секретаря Пономарьової Н.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «БУЦЕФАЛ» на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 03.11.2021 року у справі №400/4914/21 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «БУЦЕФАЛ» до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у Миколаївській області про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії

У С Т А Н О В И В:

У липні 2021 року Товариство з обмеженою відповідальністю «БУЦЕФАЛ» (далі позивач, Товариство) звернулося до суду з позовом, у якому просило:

- визнати протиправними та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Миколаївській області про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника від 10.12.2020 року № 63065;

- визнати протиправними та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Миколаївській області від 26.03.2021 року № 2503055/36270579, № 2503054/36270579, № 2503172/36270579 про відмову в реєстрації податкових накладних;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкові накладні від 25.11.2020 року № 163, від 26.11.2020 року № 164, від 27.11.2020 року № 165.

В обґрунтування заявлених вимог зазначено, що позивач уважає прийняті рішення протиправними, оскільки такі не містять належної мотивації віднесення позивача до критеріїв ризикових платників податків. При цьому, позивач указує, що податковим органом не зазначено, яка саме податкова інформація стала для цього підставою.

Товариство зауважує, що у квитанціях про зупинення реєстрації податкових накладних податковим органом не указано конкретного переліку питань для пояснень та/або переліку документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію накладних. Позивач подавав до ГУ ДПС документи на підтвердження інформації, зазначеної в податкових накладних. Разом з цим, спірні рішення про відмову у реєстрації податкових накладних прийнято контролюючим органом без належної перевірки достовірності та аналізу наданих позивачем документів. За ствердженням представника ТОВ «БУЦЕФАЛ», контролюючому органу надано усі наявні у нього первинні документи щодо підтвердження реальності здійснення господарських операцій.

Позивач уважає, що під час прийняття оскаржуваних рішень суб`єкт владних повноважень діяв необґрунтовано та без урахування всіх обставин, які мають значення для прийняття рішень. Наведене, на думку Товариства, свідчить про наявність підстав для їх скасування.

За наслідками розгляду зазначеної справи Одеським окружним адміністративним судом 03 листопада 2021 року прийнято рішення, яким у задоволенні позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю «БУЦЕФАЛ» відмовлено.

Ухвалюючи рішення про відмову у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що відсутність деталізації переліку документів, які необхідно подати для реєстрації податкових накладних, не є підставою уважати рішення про відмову у реєстрації податкових накладних необґрунтованими, оскільки такий перелік передбачено Порядком прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних за № 520.

У реєстрації податкових накладних відмовлено з підстави ненадання рахунків-фактур, на які є посилання в наданих Товариством платіжних дорученнях. Позивач не заперечує того факту, що рахунки-фактури не були надані разом з поясненнями після зупинення реєстрації податкових накладних. Водночас, рахунки-фактури були надані разом зі скаргами на рішення про відмову у реєстрації податкових накладних. Однак, суд першої інстанції зауважив, що номери рахунків-фактур наданих позивачем не співпадають з номерами, зазначеними в платіжних дорученнях.

Крім того, не підтверджується матеріалами справи, що суми сплачені позивачу ТОВ "Агрофірма "Вісла" і ТОВ "Дон Агро" були передплатою за надані послуги. При цьому, за відсутності актів виконаних робіт, деталізації послуг та будь-яких інших доказів надання відповідних послуг суд позбавлений можливості установити дійсної правомірної мети позивача з урахуванням надмірної вартості таких послуг.

Разом з тим, судом попередньої інстанції зазначено, що з огляду на установлені у сукупності обставини, обґрунтованим є віднесення позивача до п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Не погоджуючись із означеним рішенням суду, Товариством з обмеженою відповідальністю «БУЦЕФАЛ» подано апеляційну скаргу, у якій посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, не повне з`ясування обставин, які мають значення для справи, просить апеляційний суд скасувати оскаржуване рішення суду та прийняти нове, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

Доводи апеляційної скарги зводяться до того, що недосконалість. непередбачуваність та непрозорість положень указаного Порядку за №520 створює передумови для правової невизначеності для платника податку під час подання документів та пояснень податковому органу.

При цьому, скаржник звертає увагу на те, що під час проведення господарських операцій з ТОВ «Агрофірма Вісла» і ТОВ «Дон Агро» у позивача були в наявності рахунки-фактури. Крім того, указані документи були надані, як ДПС України під час адміністративного оскарження зупинення ПН, так і до суду першої інстанції разом з позовною заявою. Посилання суду попередньої інстанції, що номера рахунків-фактур та номера таких рахунків зазначених в платіжних дорученнях не співпадають не є та не може бути достатньою підставою для відмови у задоволенні позовних вимог.

Серед іншого, скаржник зауважує, що в даній судовій справі предметом оскарження є рішення контролюючого органу, якими відмовлено у реєстрації податкових накладних Товариства. Позивач не отримував (формував) податковий кредит, а реєстрував податкові зобов`язання. Податковий кредит мали б отримати контрагенти позивача на підставі податкових накладних, за умови їх реєстрації податковим органом.

Також, за сукупності установлених обставин судом прийнято рішення про відмову у скасуванні рішення про відповідність позивача як платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку. Разом з цим, судом першої інстанції не досліджено обставин за яких означене рішення було прийнято, не надано оцінку доказам, не прийнято до уваги наведеної позивачем практики Верховного Суду та Європейського суду з прав людини.

У відзиві на апеляційну скаргу представник Головного управління ДПС у Миколаївській області спростовує доводи апеляційної скарги, вказуючи на законність ухваленого рішення та просить його залишити без змін.

Переглядаючи рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіряючи дотримання судом норм процесуального права при установленні фактичних обставин у справі та правильність застосування норм матеріального права, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Зокрема, судовою колегією з`ясовано, що Товариство з обмеженою відповідальністю «БУЦЕФАЛ» є юридичною особою, зареєстровано 26.11.2008 року №0018011, перебуває на податковому обліку в органах державної податкової служби, є платником податку на додану вартість.

Основними видами економічної діяльності є: 77.11 Надання в оренду автомобілів і легкових автотранспортних засобів (основний) 01.11 Вирощування зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур 46.21 Оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин 47.11 Роздрібна торгівля в неспеціалізованих магазинах переважно продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами 52.10 Складське господарство 68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна 77.12 Надання в оренду вантажних автомобілів 41.20 Будівництво житлових і нежитлових будівель 63.99 Надання інших інформаційних послуг, 77.31 Надання в оренду сільськогосподарських машин і устатковання 77.39 Надання в оренду інших машин, устатковання та товарів.

10.12.2020 року Комісією ГУ ДПС в Одеській області прийнято рішення №63065 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яким Товариство з обмеженою відповідальністю «БУЦЕФАЛ» на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку було визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку.

В якості підстави для прийняття означеного рішення зазначено:

«у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома в процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податкових накладних/розрахунках коригування».(т.1 а.с.23)

З метою здійснення власної господарської діяльності, 02.11.2020 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «БУЦЕФАЛ» та ТОВ "Агрофірма "Вісла" укладено Договір про надання інформаційно-консультаційних послуг № 02/11-2020, за умовами якого Виконавець (ТОВ «БУЦЕФАЛ») зобов`язується за завданням Замовника (ТОВ "Агрофірма "Вісла" ) надати інформаційно-консультаційні послуги, а Замовник у свою чергу здійснити оплату за надані йому послуги в строки, в порядку та на умовах, визначених в Договорі. (т.1 а.с.32-35).

02.11.2020 року сторонами указаного вище Договору підписано Додаткову угоду № 1, за умовами якої замовник здійснює оплату шляхом перерахування грошових коштів на поточний рахунок виконавця після виставлення ним рахунку до 30.11.2021 року. (т.1 а.с.36).

25.11.2021 року у відповідності до платіжних доручень № 1430 і № 1431 ТОВ "Агрофірма "Вісла" здійснило оплату за інформаційно-консультаційні послуги на загальну суму 3 000 000,00 грн. У платіжних дорученнях вказано, що оплата здійснена згідно до рахунку від 25.11.2020 року № 142. (т.1 а.с.37-38).

За результатами здійснення господарської діяльності Товариством з обмеженою відповідальністю «БУЦЕФАЛ» складена податкова накладна №163 від 25.11.2020 року.

Зазначена податкова накладна №163 від 25.11.2020 року направлена на реєстрацію в ЄРПН. Згідно до отриманої квитанції указана податкова накладна прийнята, але її реєстрацію зупинено з посиланням на положення п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України.

Підставою для зупинення реєстрації податкових накладних стало те, що платник податку, яким подано для реєстрації ПН/PK в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідає вимогам п.8 Критеріїв ризиковості платника податку (т.1 а.с.27)

У зв`язку з цим, запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної.

23.03.2021 року Товариством з обмеженою відповідальністю «БУЦЕФАЛ» подано повідомлення про надання пояснень та копій документів щодо операцій за ПН №163 від 25.11.2020 року, реєстрація якої була зупинена.(т.1 а.с.28-38)

26.03.2021 року Регіональною комісією ГУ ДПС Одеській області прийнято рішення за №2503055/36270579 про відмову Товариству в реєстрації ПН №163 від 25.11.2020 року.(т.1 а.с.39)

В якості підстави для відмови зазначено ненадання платником податку копій документів: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у т.ч. рахунки-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів, з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних.

У розділі «Додаткова інформація» указано: «платником надано копію платіжного доручення №1615 від 26.11.2020 року, в якому зазначено призначення платежу: згідно рахунку-фактури від 25.11.2020 року №143, який на розгляд Комісії не надано».

29.03.2021 року Товариством з обмеженою відповідальністю «БУЦЕФАЛ» подано скаргу на Рішення комісії регіонального рівня №2503055/36270579 від 26.03.2021 року про відмову в реєстрації ПН №163 від 25.11.2020 року. Разом з скаргою Товариством надано комісії регіонального рівня ДПС України копії документів.(т.1 а.с.41-53)

За результатами розгляду скарги на рішення комісії регіонального рівня ДПС України прийнято рішення від 02.04.2021 року за №15711/36270579/2 про залишення скарги без задоволення, а рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації ПН №163 від 25.11.2020 року без змін.

Окрім цього, 05.11.2020 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «БУЦЕФАЛ» та ТОВ "Дон Агро" укладено Договір про надання інформаційно-консультаційних послуг № 05/11-2020, за умовами якого Виконавець (ТОВ «БУЦЕФАЛ») зобов`язується за завданням Замовника (ТОВ "Дон Агро") надати інформаційно-консультаційні послуги, а Замовник у свою чергу здійснити оплату за надані йому послуги в строки, в порядку та на умовах, визначених в Договорі. (т.1 а.с.61-64).

05.11.2020 року сторонами указаного вище Договору підписано Додаткову угоду 1, за умовами якої замовник здійснює оплату шляхом перерахування грошових коштів на поточний рахунок виконавця після виставлення ним рахунку до 30.11.2021 року. (т.1 а.с.65).

26.11.2021 року у відповідності із платіжним дорученням № 1615 ТОВ "Дон Агро" здійснило оплату за інформаційно-консультаційні послуги на суму 3 000 000,00 грн У платіжному дорученні вказано, що оплата здійснена згідно до рахунку від 25.11.2020 року № 143. (т.1 а.с.66).

За результатами здійснення господарської діяльності Товариством з обмеженою відповідальністю «БУЦЕФАЛ» складена податкова накладна №163 від 25.11.2020 року.

Зазначена податкова накладна №164 від 26.11.2020 року направлена на реєстрацію в ЄРПН. Згідно до отриманої квитанції указана податкова накладна прийнята, але її реєстрацію зупинено з посиланням на положення п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України.

Підставою для зупинення реєстрації податкових накладних стало те, що платник податку, яким подано для реєстрації ПН/PK в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідає вимогам п.8 Критеріїв ризиковості платника податку (т.1 а.с.56)

У зв`язку з цим, запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної.

23.03.2021 року Товариством з обмеженою відповідальністю «БУЦЕФАЛ» подано повідомлення про надання пояснень та копій документів щодо операцій за ПН №164 від 26.11.2020 року, реєстрація якої була зупинена.(т.1 а.с.57-66)

26.03.2021 року Регіональною комісією ГУ ДПС Одеській області прийнято рішення за №2503054/36270579 про відмову Товариству в реєстрації ПН №164 від 26.11.2020 року.(т.1 а.с.67)

В якості підстави для відмови зазначено ненадання платником податку копій документів: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у т.ч. рахунки-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів, з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних.

У розділі «Додаткова інформація» указано: «платником надано копію платіжного доручення №1615 від 26.11.2020 року, в якому зазначено призначення платежу: згідно рахунку-фактури від 25.11.2020 року №143, який на розгляд Комісії не надано».

29.03.2021 року Товариством з обмеженою відповідальністю «БУЦЕФАЛ» подано скаргу на Рішення комісії регіонального рівня №2503054/36270579 від 26.03.2021 року про відмову в реєстрації ПН №164 від 26.11.2020 року. Разом з скаргою Товариством надано комісії регіонального рівня ДПС України копії документів.(т.1 а.с.69-80)

За результатами розгляду скарги на рішення комісії регіонального рівня ДПС України прийнято рішення від 02.04.2021 року за №15680/36270579/2 про залишення скарги без задоволення, а рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації ПН №164 від 26.11.2020 року без змін.

Також, 23.11.2020 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «БУЦЕФАЛ» та ТОВ "Бобринецький елеватор" укладено Договір № 23/11/2020, за умовами якого позивач продав замовнику (ТОВ "Бобринецький елеватор") товар: арматуру у кількості 23,1 т. (т.1 а.с.91-93).

27.11.2020 року складено видаткову накладну № РН-0000018 на суму з ПДВ 305058,60 грн (т.1 а.с.94).

Товар перевозився ТОВ "Трейд Ла Грейн" на підставі товарно-транспортної накладної від 27.11.2020 року за № 2711. 11.12.2020 року платіжним дорученням № 153 покупець здійснив оплату за товар (т.1 а.с.85, 96).

За результатами здійснення господарської діяльності Товариством з обмеженою відповідальністю «БУЦЕФАЛ» складена податкова накладна №165 від 27.11.2020 року.

Зазначена податкова накладна №165 від 27.11.2020 року направлена на реєстрацію в ЄРПН. Згідно до отриманої квитанції указана податкова накладна прийнята, але її реєстрацію зупинено з посиланням на положення п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України.

Підставою для зупинення реєстрації податкових накладних стало те, що платник податку, яким подано для реєстрації ПН/PK в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідає вимогам п.8 Критеріїв ризиковості платника податку (т.1 а.с.84)

У зв`язку з цим, запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної.

23.03.2021 року Товариством з обмеженою відповідальністю «БУЦЕФАЛ» подано повідомлення про надання пояснень та копій документів щодо операцій за ПН №165 від 27.11.2020 року, реєстрація якої була зупинена.(т.1 а.с.85-96)

26.03.2021 року Регіональною комісією ГУ ДПС Одеській області прийнято рішення за №2503172/36270579 про відмову Товариству в реєстрації ПН №165 від 27.11.2020 року.(т.1 а.с.97)

В якості підстави для відмови зазначено ненадання платником податку копій документів:

- договорів, зокрема зовнішньоекономічних контрактів, з додатками до них;

- первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у т.ч. рахунки-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів, з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних;

- розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків.

У розділі «Додаткова інформація» указано: « платником не надано копії документів щодо придбання зазначеної продукції у ПН».

07.04.2021 року Товариством з обмеженою відповідальністю «БУЦЕФАЛ» подано скаргу на Рішення комісії регіонального рівня №2503172/36270579 від 26.03.2021 року про відмову в реєстрації ПН №165 від 27.11.2020 року. Разом з скаргою Товариством надано комісії регіонального рівня ДПС України копії документів.(т.1 а.с.101-124)

За результатами розгляду скарги на рішення комісії регіонального рівня ДПС України прийнято рішення від 20.04.2021 року за №17249/36270579/2 про залишення скарги без задоволення, а рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації ПН №165 від 27.11.2020 року без змін.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України (далі - ПК України) на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Пунктом 201.16 статті 201 ПК України установлено, що реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

На виконання цієї норми постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року №1246 затверджено Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних.

Відповідно до п.12 Порядку № 1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки, зокрема:

- відповідності податкових накладних та/або розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатнім для зупинення їх реєстрації відповідно до пункту 201.16. статті 201 Кодексу;

За результатами перевірки, визначеної пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (пункт 13 Порядку № 1246).

01 лютого 2020 року набув чинності Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1165.(далі Порядок № 1165)

Зокрема, цим Порядком визначені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість (додаток 1), повноваження комісії контролюючого органу, яка приймає рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, порядок прийняття рішення комісією тощо (далі - Порядок № 1165).

Відповідно до пункту 5 Порядку № 1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Критерії ризиковості платника податку наведені у додатку 1 до Порядку №1165, які є вичерпним переліком. Пунктом 8 вказаного Додатку передбачено одним із критеріїв:

«у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування».

Пунктом 6 Порядку № 1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня. У разі установлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої установлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути договори, зокрема:

- зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

- документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

У затвердженій формі рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку передбачено необхідність зазначення контролюючим органом однієї із двох підстав для прийняття такого рішення, а саме:

- у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності

або

- з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від … р. №.

При цьому, Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Отже, Порядком № 1165 установлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника ПДВ Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

Пунктом 3 Порядку № 1165 визначені ознаки податкових накладних/розрахунків коригування, яким вони повинні відповідати для безумовної їх реєстрації.

Згідно із пунктами 10, 11 Порядку № 1165 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються:

1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування;

2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку;

3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

Аналіз наведених вище положень вказує на те, що законодавством регламентовано чіткий порядок реєстрації податкових накладних в ЄРПН та правові підстави для зупинення їх реєстрації.

Наказом Міністерства фінансів України № 520 від 12.12.2019 року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 13.12.2019 року за № 1245/34216, затверджено Порядок прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок № 520).

Згідно до пунктів 2-4 Порядку № 520 прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - комісія регіонального рівня).

Комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, установленому статтею 42 Кодексу.

У разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.

Пунктом 5 Порядку № 520 визначено перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Відповідно до п.6 Порядку №520 письмові пояснення та копії документів, зазначених у п.5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній / розрахунку коригування.

Таким чином, норми Порядку №520 визначають строк для надання пояснень та копій документів (365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в ПН/РК) і строк для прийняття рішення Комісією (5 днів з дня отримання документів).

Згідно із пунктами 9,10,11 письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня.

Положеннями пункту 44 Порядку № 1165 визначено, що комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні).

Пунктом 11 Порядку № 520 передбачено, що комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі в разі:

ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі;

та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку;

та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

З аналізу наведених норм слідує, Комісія регіонального рівня перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні) та за результатом такої перевірки приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування відповідно до п.11 Порядку №520.

З огляду копій квитанцій про зупинення реєстрації складених Товариством з обмеженою відповідальністю «БУЦЕФАЛ» податкових накладних слідує, контролюючий орган зупинив реєстрацію податкових накладних у зв`язку з тим, що платник податків, яким подано для реєстрації ПН в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

З наданих до матеріалів справи копій квитанцій колегією суддів з`ясовано, що контролюючим органом відповідно до п.8 Критеріїв ризиковості не зазначено, що стало доказом ризиковості платника податку.

При цьому, вищезазначені квитанції не містять мотивації підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку, які б могли бути підставою для зупинення реєстрації поданої Товариством податкової накладної та необхідності надання первинних документів щодо операцій за накладними.

Також, судова колегія звертає увагу на те, що у випадку не конкретизації переліку документів у квитанціях про зупинення реєстрації податкових накладних платник податків перебуває у стані правової невизначеності, що позбавляє його можливості надати контролюючому органу необхідний в розумінні суб`єкта владних повноважень пакет документів, а для податкового органу, відповідно створюються передумови для можливого прояву негативної дискреції - прийняття рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування.

Вказані висновки відповідають правовій позиції Верховного Суду, викладеній в постанові від 10.04.2020 року по справі № 819/330/18, які у відповідності до положень частини 5 статті 242 КАС України є обов`язковими до врахування судом апеляційної інстанції.

Апеляційний суд вказує на недотримання податковим органом вимог законодавства на етапі зупинення реєстрації податкової накладної щодо оформлення квитанції прямо вказує на те, що рішення, які прийняті на наступному етапі, тобто рішення Комісії про відмову у реєстрації податкових накладних як наслідок є протиправними.

У свою чергу, в оскаржуваних рішеннях про відмову в реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних проставлено позначки у відповідних пунктах стосовно підстав для відмови у реєстрації податкових накладних, а саме в пункті ненадання платником податку копій документів.

Також в пункті, що містить загальний перелік документів, які не були надані, а саме:

- первинні документи щодо постачання /придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження/розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури /інвойси, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні, в приписці до цього пункту, у дужках, зазначено, що документи, які не надано платником необхідно підкреслити.

Тобто, викладена загальна правова норма без зазначення конкретних документів, яких, на думку відповідача, не вистачає для здійснення реєстрації податкових накладних, а також без повідомлення причин та мотивів, за яких надані позивачем пояснення та документи не були враховані.

При цьому, вказані рішення не містять жодних підкреслень, що свідчить про не надання комісією належної оцінки, які ж саме документи платником податку не було подано, і яким чином це унеможливило реєстрацію податкових накладних в ЄРПН.

Колегія суддів апеляційного суду зауважує, що саме лише зазначення про відсутність документів не є достатньою підставою для відмови в реєстрації податкових накладних, оскільки контролюючим органом повинно бути зазначено об`єктивні обставини, які перешкоджають реєстрації податкових накладних з урахуванням відсутності таких документів. При цьому, обов`язково повинна бути надана оцінка тим документам, що фактично подано платником податку.

Суд апеляційної інстанції приймає до уваги той факт, що позивачем подавалися письмові пояснення щодо господарських операцій, які стали передумовою для складення поданих податкових накладних та копії документів на їх підтвердження, проте, відповідач приймаючи оскаржувані рішення не надав їм оцінку.

Отже, невиконання податковим органом законодавчо установлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

При цьому, апеляційний суд відхиляє доводи скаржника щодо не надання позивачем контролюючому органу копії рахунку-фактури від 25.11.2020 року №143, посилання на який міститься в платіжному дорученні №1615 від 26.11.2020 року.

Так, представником скаржника зазначено, що у платіжному дорученні №1615 від 26.11.2020 року помилково зазначено номер рахунку-фактури від 25.11.2020 року, а копію указаного документу було надано разом з повідомленням про надання пояснень та копій документів щодо операцій по податковим накладним.

Одночасно, апеляційний суд звертає особливу увагу на той факт, що вирішуючи питання щодо прийняття рішень про реєстрацію податкових накладних, контролюючий орган не повинен надавати аналіз господарської операцій позивача на предмет їх реальності. Змістовна оцінка господарської операції може бути проведена лише за результатом здійснення контролюючим органом податкової перевірки, підстави та порядок проведення якої визначено нормами Податкового кодексу України. У свою чергу, при реєстрації податкових накладних фактично проводиться моніторинг операцій чи платника податків лише за зовнішніми (формальними) критеріями. Тому і суд, за результатами розгляду цієї справи не робить висновків щодо реальності господарської операції за участю позивача, а лише оцінює наявність чи відсутність підстав для реєстрації податкових накладних.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постановах від 21.02.2020 року по справі 640/1131/19, від 21.05.2019 року по справі №0940/1240/18.

Натомість, суд першої інстанції помилково визначив предметом доказування у цій справі обставини щодо виконання позивачем та його контрагентами зобов`язань за Договорами про надання інформаційно-консультаційних послуг та купівлі продажу і переніс вирішення спору у площину правової оцінки цих обставин.

З приводу правомірності прийнятого ГУ ДПС в Одеській області рішення про відповідність ТОВ «БУЦЕФАЛ» критеріям ризиковості платника податку.

Критерії ризиковості платника податку наведені у додатку 1 до Порядку №1165, які є вичерпним переліком.

Зокрема, п.8 вказаного Додатку передбачено одним із критеріїв: у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

У затвердженій формі рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку передбачено необхідність зазначення контролюючим органом однієї із двох підстав для прийняття такого рішення, а саме:

- у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності

або

- з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від … р. №.

Окрім того, судова колегія звертає увагу на те, що у формі рішення указано про необхідність зазначення пункту критерію ризиковості платника податку, а у разі відповідності суб`єкта п.8 критеріїв ризиковості платника податку необхідно також зазначити, яка саме інформація була підставою для висновків про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Як установлено судом першої інстанції та підтверджено під час апеляційного розгляду справи, що оскаржуване рішення прийнято Комісією ГУ ДПС в Одеській області за критерієм, передбаченим п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.

При цьому, в оскаржуваному рішенню податковим органом не вказано, на підставі чого було прийнято таке рішення, зокрема: не має позначки у колонках "у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності" або "з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від … р. №".

Також, у вказаному рішенні відповідачем в рядку "Податкова інформація" не зазначено суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для прийняття такого рішення, не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції.

Натомість контролюючим органом лише зазначено, що «у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома в процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податкових накладних/розрахунках коригування».

При цьому, формулювання цієї підстави в оскаржуваних рішеннях, на переконання судової колегії апеляційного суду, свідчить лише про припущення контролюючого органу. Окрім того, на підтвердження своїх тверджень відповідачем не надано податкову інформацію, яка використовувалась при прийнятті рішення про віднесення позивача до ризикових платників.

Аналізуючи вказане, судова колегія уважає, оскаржуване рішення не містить підстав та причин віднесення Товариства до ризикових платників податків відповідно до п.8 Критеріїв ризиковості платників податку, та про не доведення податковим органом документально обставин наявності у нього податкової інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником податків.

Крім того, незважаючи на те, що затверджена Порядком №1165 форма рішення, яка не передбачає конкретизації підстав у разі відповідності пунктам 1 - 8 критеріїв ризиковості платника податку, не скасовує обов`язок податкового органу необхідності доказування, передбаченого частиною другою статті 77 КАС України.

За таких обставин, апеляційний суд не погоджується із висновком суду першої інстанції, що у податкового органу були законні підстави для прийняття оскаржуваного рішення про відповідність ТОВ «БУЦЕФАЛ» критеріям ризиковості платника на підставі п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Згідно до ст. 242 КАС України, судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених такими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

За наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право, зокрема, скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення (п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України).

Відповідно до п.4 ч.1 ст. 317 КАС України передбачено, що підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

З урахуванням наведеного, судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення неповно з`ясовано обставини, які мають значення для справи, що призвело до неправильного застосування норм матеріального права, а відтак, відповідно до приписів ст. 315,317 КАС України рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про задоволення позовних вимог у повному обсязі.

Ураховуючи, що оскаржуване рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню та ухваленню нового рішення про задоволення позовних вимог, на підставі приписів ч.6 ст. 139 КАС України, апеляційний суд змінює розподіл судових витрат.

Виходячи зі змісту ч. 1 ст. 132 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

При зверненні з позовом до суду першої інстанції позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 9080 грн., а за подачу апеляційної скарги сплачено судовий збір у розмірі 13620 грн., загальна сума 22 700 грн., що підтверджується наявними в матеріалах справи платіжними документами. (т.1 а.с.1,136)

В силу п.1 ч.3 ст.132 КАС України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Частинами першою та другою статті 134 КАС України передбачено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Відповідно до частин першої та другої статті 16 КАС України, учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво в суді, як вид правничої допомоги, здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, установлених законом.

За приписами частин третьої-четвертої статті 134 КАС України, для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно із умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

У відповідності із частиною сьомою статті 139 КАС України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, установлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

На підтвердження понесених витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 7300 грн. представник позивача надав Договір про надання правової допомоги від 22.06.2021 року №22/06, укладений між адвокатом Шиловим В.Ю. та ТОВ «БУЦЕФАЛ», Акт про надання послуг від 03.11.2021 року., Видатковий касовий ордер від 09.11.2021 року.

В даному випадку, з огляду на Договір про надання правової допомоги від 22.06.2021 року №22/06, адвокат зобов`язується:

- здійснити захист, представництво або інші види правової допомоги клієнту на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.

За наслідками дослідження, підписаного 03.11.2021 року, між ОСОБА_1 та ТОВ «БУЦЕФАЛ», Акту про надання послуг, колегія суддів зазначає про таке.

Поняття «витрати на правову допомогу» у даному контексті це витрати, пов`язані з розглядом справи, тобто кількість годин, проведених у судових засіданнях та інші витрати, пов`язані з розглядом справи в суді.

Натомість, судом апеляційної інстанції установлено, що до акта про надані послуги від 03.11.2021 року включено послуги, які виходять за межі вирішення даного спору, у зв`язку з чим не можуть бути відшкодовані на користь позивача під час розгляду спірного питання, а саме:

- копіювання документів у кількості 324 аркуші, їх засвідчення, подання позовної заяви та додатків до суду 1,5 години 820,87 грн;

- подання адвокатського запиту до ГУ ДПС у Миколаївській області 0,5 години 273,62 грн;

- підготовка заяви про доручення доказів на підставі ст.79 КАС України, копіювання та засвідчення додатків, направлення заяви з додатками суду та відповідачам 0,5 години 273,62 грн.;

Отже, з урахуванням наведеного, судом апеляційної інстанції установлено, що адвокатом Шиловим В.Ю. на користь ТОВ «БУЦЕФАЛ» у межах спірних правовідносин надано послуги з професійної правничої допомоги на загальну суму 5931 грн., з яких:

- ознайомлення з оскаржуваними рішеннями комісії ГУ ДПС в Миколаївській області, а також іншими пов`язаними із цими документами, проведення виписок з вказаних документів, аналіз, обґрунтованості доводів та висновків 1 година 547,25 грн.;

- аналіз законодавства, зокрема, Податковим кодексом України та пов`язаних з ним підзаконних актів, Кодексу адміністративного судочинства України 1 година 547,25 грн.;

- ознайомлення та аналіз судової практики в ЄДРСР 1 година 547,23 грн.;

- підготовка позовної заяви до суду з чотирма вимогами немайнового характеру 7 годин 3830,75 грн.;

- ознайомлення з відзивом на позовну заяву, підготовка відповіді на відзив та подання її до суду 1 години 547,25 грн.;

Слід зазначити, що із запровадженням з 15.12.2017 року змін до КАС України законодавцем принципово по новому визначено роль суду при вирішенні питання розподілу судових витрат, а саме: як арбітра, що надає оцінку тим доказам та доводам, що наводяться сторонами, та не може діяти на користь будь-якої із сторін.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 19.02.2020 року у справі № 755/9215/15-ц вказала про виключення ініціативи суду з приводу відшкодування витрат на професійну правничу допомогу одній із сторін без відповідних дій з боку такої сторони.

Отже, принцип співмірності розміру витрат на професійну правничу допомогу повинен застосовуватися відповідно до вимог частини шостої статті 134 КАС України за наявності клопотання іншої сторони.

Це означає, що відповідач, як особа, яка заперечує зазначений позивачем розмір витрат на оплату правничої допомоги, зобов`язаний навести обґрунтування та надати відповідні докази на підтвердження його доводів щодо неспівмірності заявлених судових витрат із заявленими позовними вимогами, подавши відповідне клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги, а суд, керуючись принципом співмірності, обґрунтованості та фактичності, вирішує питання розподілу судових витрат керуючись критеріями, закріпленими у статті 139 КАС України.

Як правильно зазначено податковим органом, у даному випадку підлягає аналізу фактичне надання послуг (робіт), які зазначені у Акті наданих послуг. У разі, якщо предмет угоди про надання правової допомоги становить підготовка документа, належним доказом надання (виконання) послуг є подання позивачем відповідних документів, а у разі вчинення певних дій, зокрема, збору доказів надання стороною їх результату, тобто отриманих доказів.

В свою чергу, скаржник не зазначає, до якого розміру, на його думку, суд першої інстанції мав зменшити заявлений розмір витрат на професійну правничу допомогу.

Слід зазначити, що предметом спору у справі є перевірка правомірності рішень податкового органу про відмову в реєстрації податкових накладних в ЄРПН та про відповідність платника податку критеріям ризиковості.

Крім того, судом першої інстанції здійснено розгляд даної справи, як справи незначної складності, за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

При цьому, за надання правової допомоги у справі незначної складності адвокатом визначено розмір оплати за надані послуги у сумі 7300 грн., що в 3 разів більше установленого прожиткового мінімуму для працездатних осіб у 2020 році.

Враховуючи викладене, на думку колегії суддів, зазначена вище плата за надані адвокатом послуги, а саме: надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань; аналіз законодавства, судової практики; копіювання документів; складання процесуальних документів (включаючи заяву про стягнення витрат на правничу допомогу), на переконання колегії суддів, є завищеною та не відповідає складності даної справи.

Поряд з цим, вирішуючи питання щодо розміру витрат на правничу допомогу, які підлягають відшкодуванню позивачу, апеляційний суд зазначає, що надані позивачем докази не є безумовною підставою для відшкодування судом витрат на професійну правничу допомогу в зазначеному розмірі з іншої сторони, адже цей розмір має бути доведений, документально обґрунтований та відповідати критерію розумної необхідності таких витрат.

Дослідивши матеріали справи та доводи заперечень щодо витрат на професійну правничу допомогу, колегія суддів дійшла висновку, що вимога позивача про стягнення з відповідача витрат на оплату правничої допомоги адвоката у розмірі 7300 грн. не є співмірним зі складністю справи та можливим об`ємом виконаних фахівцем у галузі права робіт, часом, витраченим на виконання відповідних робіт та їх обсягом.

На підставі наведеного у сукупності, враховуючи предмет позову та зміст і характер наданих послуг, оскільки справа розглядалась за правилами спрощеного позовного провадження, з огляду на незначну складність спору та невеликий обсяг доказів, колегія суддів доходить висновку, що співмірними витратами на послуги адвоката під час розгляду даної справи в суді першої інстанції є розмір установленого прожиткового мінімуму для працездатних осіб у грудні 2020 році 2 189,00 грн.

Окрім цього, представником позивача до апеляційного суду подано заяву про стягнення витрат на професійну правничу допомогу понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції у розмірі 2189 грн.

Як з`ясовано судовою колегією вище, що з метою отримання професійної правничої допомоги у суді апеляційної інстанції, 22.06.2021 року між адвокатом Шиловим В.Ю. та ТОВ «БУЦЕФАЛ» укладений Договір про надання правничої допомоги №22/06.

У відповідності до положень п. 3 Договору про надання правової допомоги від 22.06.2021 року, за надання правової допомоги Клієнт зобов`язується своєчасно та у повному обсязі виплатити Адвокату винагороду за надані послуги на умовах визначених у цьому договорі.

На підтвердження наявності підстав для стягнення заявленої представником позивача суми в матеріалах справи наявні:

- копія Договору про надання правової допомоги від 22.06.2021 року, Акт про надані послуги від 09.11.201 року, Видатковий касовий ордер від 09.11.2021 року.

Між тим, суд апеляційної інстанції уважає за доцільне відмітити, що відповідачем клопотання щодо неспівмірності витрат на оплату правничої допомоги адвоката не заявлялось.

Апеляційний суд зазначає, що витрати ТОВ «БУЦЕФАЛ» на правничу допомогу, понесені позивачем у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції у розмірі 2189 грн. підтверджені належними та допустимими доказами, а тому підлягають відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Таким чином, з урахуванням задоволення позовних вимог у повному обсязі, загальний розмір судових витрат, що підлягають відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, який виступав відповідачем у справі складає 27 078 грн, з яких 22 700 грн. розмір сплаченого позивачем судового збору та 4378 грн. розмір витрат на правничу допомогу адвоката.

Керуючись ст. 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «БУЦЕФАЛ» - задовольнити повністю.

Рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 03.11.2021 року у справі №400/4914/21 - скасувати та прийняти нове рішення.

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «БУЦЕФАЛ» до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у Миколаївській області про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Миколаївській області про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника від 10.12.2020 року № 63065.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Миколаївській області від 26.03.2021 року № 2503055/36270579, № 2503054/36270579, № 2503172/36270579 про відмову в реєстрації податкових накладних від 25.11.2020 року № 163, від 26.11.2020 року № 164, від 27.11.2020 року № 165.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкові накладні від 25.11.2020 року № 163, від 26.11.2020 року № 164, від 27.11.2020 року № 165, датою їх подання.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Миколаївській області (54001, м. Миколаїв, вул. Лягіна, 6, ЄДРПОУ ВП 44104027) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «БУЦЕФАЛ» (54001, м. Миколаїв, вул. Потьомкінська, буд. 114, ) судовий збір у загальному розмірі 22 700,00 грн. (двадцять дві тисячі сімсот гривень 00 копійок) та витрати на професійну правничу допомогу у загальному розмірі 4378 грн. (чотири тисячі триста сімдесят вісім гривень 00 копійок).

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення виготовлено та підписано суддями 08.02.2022 року.

Суддя-доповідач Димерлій О.О.
Судді Єщенко О.В. Танасогло Т.М.