Справа № 580/225/21
Суддя: Чаку Євген Васильович
Дата ухвалення: 2022-01-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/225/21 Суддя (судді) першої інстанції: Марина БІЛОНОЖЕНКО
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 січня 2022 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді: Чаку Є.В.,

суддів: Єгорової Н.М., Коротких А.Ю.

за участю секретаря Ковтун К.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Черкаської митниці на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 22 липня 2021 року у справі за адміністративним позовом Приватного підприємства "Феррум" до Черкаської митниці про визнання протиправним та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В :

Приватне підприємство "Феррум" (далі - позивач) звернулося до суду з позовом до Київської митниці Держмителужби (яку у судовому засіданні замінено на Черкаську митницю) про визнання протиправним і скасування рішення відповідача, прийняте у вигляді картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100730/2020/00076 від 08 жовтня 2020 року; стягнення з відповідача на користь позивача надмірно сплачених коштів при митному оформленні товару в сумі 47 485,82 грн. з них 39571,52 грн. антидемпінгового мита та 7914,30 грн. податку на додану вартість. Черкаський окружний адміністративний суд своїм рішенням від 22 липня 2021 року позов задовольнив частково. Визнав протиправним та скасував рішення Київської митниці Держмитслужби прийняте у вигляді картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100730/2020/00076 від 08 жовтня 2020 року. Зобов`язав відповідача відповідно до пункту 43.5 статті 43 Податкового кодексу України, статті 301 Митного кодексу України, підготувати та подати до органу Казначейства висновок про повернення на користь ПП "Феррум" з державного бюджету надміру сплачених сум митних платежів з антидемпінгового мита в сумі 39571,50 грн. та податку на додану вартість в сумі 7914,30 грн., на загальну суму 47 485,80 грн. та передати висновок згідно з реєстром висновків за відповідними платежами для виконання (стягнення) Головному управлінню Державної казначейської служби України у Черкаській області. В задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовлено.

Не погоджуючись з таким судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою відмовити у задоволенні позову. В апеляційній скарзі апелянт зазначив, рішення суду першої інстанції прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи. Зокрема, апелянт посилається на необґрунтованість позовних вимог та хибність висновків суду першої інстанції про неправомірність рішення митного органу.

Позивач надав до суду відзив на апеляційну скаргу, в якому просив залишити рішення суду першої інстанції без змін, як таке, що є законним та обґрунтованим, а апеляційну скаргу залишити без задоволення.

Враховуючи те, що відповідно до ч. 2 ст. 313 КАС України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи, а також те, що участь у судовому засіданні учасників справи не визнано обов`язковою, колегія суддів дійшла до висновку про відсутність підстав для відкладення розгляду справи.

Справу розглянуто без фіксації судового процесу у порядку ст.229 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи та дослідивши докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а рішення суду необхідно залишити без змін, з наступних підстав.

Як убачається з матеріалів справи, 13 грудня 2018 року між ПП "Феррум" (покупець) та ТОВ «ПроМетРесурс» (продавець, Республіка Білорусь) було укладено контракт №12ПМ/2018, згідно умов якого продавець продає, а покупець зобов`язується прийняти і оплатити металопродукцію згідно специфікацій.

На виконання умов контракту ТОВ «ПроМетРесурс» було поставлено позивачу товар.

Загальна вартість товару 18729,18 дол. США. Найменування товару - сталь 30 ХГСА круг діаметром 12, 14, 16, 18, 20, 25, 26, 40, 65, 200 та 300 мм., сталь 30 ХГСА лист 3.5x1250x3000 та сталь 5ХЗВЗМФС круг діаметром 100. Загальна кількість товару - 11.290 тон. Країна виробник товару - Російська Федерація.

27.02.2020 ПП "Брокарт", яке повноважене на декларування ввезеного товару, було подано митну декларацію, яку прийнято до оформлення та присвоєно номер ІМ40ДЕ UА100730/2020/701538. У вказаній митній декларації у графах 31 зазначено коди товару, а саме:

- 72283020 - пруток стальний гарячекатаний, без подальшого оброблення, вироблений з інструментальної сталі круглого поперечного перерізу діаметром більш як 80 мм.

- 72283069 - пруток стальний гарячекатаний, без подальшого оброблення, вироблений з легованої вуглецевої сталі круглого поперечного перерізу діаметром менш як 80 мм.;

- 72283061 - пруток стальний гарячекатаний, без подальшого оброблення, вироблений з легованої вуглецевої сталі круглого поперечного перерізу діаметром більш як 80 мм;

- 72254090 - прокат плоский зі сталі завтовшки 3,5 мм., сталь гарячекатана листова 3,5х1250х3.

Декларантом вказано, що товар не являється арматурним прокатом та катанкою.

Загальна сума задекларованого товару становила 472 747,61 грн., а митні платежі за кодом 028 (ПДВ) в сумі 94549,52 грн.

27.02.2020 старшим державним інспектором відділу митною оформлення №2 Митного поста Черкаси-Центральпий Київської митниці Держмитслужби Гаркавенко М.В. було складено Аркуш коригування митної декларації №UА100730/2020/701538, зокрема донараховано митні платежі за кодами: 23 (антидемпінгове мито) - 30597,41 грн. та 28 (ПДВ) - 6119,48 грн.

10.04.2020 між ПП "Феррум" (покупець) та ТОВ «ПроМетРесурс» (продавець, Республіка Білорусь) укладено контракт №6ПМ/2020У, за умовами якого продавець продає, а покупець зобов`язується прийняти і оплатити металопродукцію згідно специфікацій.

На виконання умов вказаного контракту ТОВ «ПроМетРесурс» було поставлено позивачу товар.

Загальна вартість товару становить 494 204.240 руб. Найменування товару: сталь 30 ХГСА круг діаметром 10, 12, 14, 16, 18, 25, 40, 45, 50, 56, 65, 70, 75, 80, 90 мм., сталь ЭИ 415-Ш (20ХЗМВФ-Ш) круг діаметром 70, сталь 30 ХГСН2А-СШ круг діаметром 85,90, сталь ШX 15Ш круг діаметром 38 та сталь 6ХВ2С круг діаметром 150. Загальна кількість товару - 7,532 тонн. Країна виробник товару - Російська Федерація.

27.04.2020 ПП "Брокарт" було подано митну декларацію, яку прийнято до оформлення та присвоєно номер ІМ40ДЕ UА100730/2020/702866. У вказаній митній декларації у графах 31 зазначено коди товару, а саме:

- 72283069 - пруток стальний гарячекатаний, без подальшого оброблення, вироблений з легованої сталі круглого поперечного перерізу діаметром менш як 80 мм.;

- 72283061 - пруток стальний гарячекатаний, без подальшого оброблення, вироблений з легованої сталі круглого поперечного перерізу діаметром 80 мм. або більше;

- 72221189 - пруток стальний гарячекатаний, без подальшого оброблення, вироблений з легованої нержавіючої (корозійностійкої) сталі круглого поперечного перерізу діаметром менш як 80 мм.;

- 72283049 - пруток стальний гарячекатаний, без подальшого оброблення, вироблений з легованої сталі круглого поперечного перерізу діаметром менш як 80 мм.;

- 72283020 - пруток стальний гарячекатаний, без подальшого оброблення, вироблений з інструментальної сталі круглого поперечного перерізу.

По кожному коду декларантом вказано, що товар не являється арматурним прокатом та катанкою.

Загальна сума задекларованого товару становила 190851,76 грн., а митні платежі за кодом 028 (ПДВ) в сумі 38170,36 грн.

27.04.2020 року старшим державним інспектором відділу митною оформлення №2 Митного поста Черкаси-Центральпий Київської митниці Держмитслужби Гаркавенко М.В. складено Аркуш коригування митної декларації №UА100730/2020/702866, згідно розділу ІІ якого донараховано митних платежів за кодами: 23 (антидемпінгове мито) - 13774,72 грн., 28 (ПДВ) - 2754,94 грн.

08.09.2020 до підрозділу митного оформлення Київської митниці Держмитслужби ПП «Феррум» було подано митну декларацію ІМ40ДЕ №UА100730/2020/706261, за якою в режимі імпорт задекларовано товар №1за кодом згідно УКТЗЕД - , «Пруток стальний гарячекатаний, без подальшого оброблення, вироблений з легованої сталі круглого поперечного перерізу діаметром менш як 80 мм, який не являється арматурним прокатом та катанкою, марка сталі 30ХГСА, масова частка вуглецю 0,3-0,32%, ГОСТ 4543-2016, 2590-2006, міцність на розтягування при температурі 20 градусів Цельсія -830 МПа:

-сталь гарячекатана легована кругла, діаметром 10мм - 0,5 т.,

-сталь гарячекатана легована кругла, діаметром 12 мм - 0,5 т., застосовується для виготовлення крепіжних деталей. Виробник: філіал ООО "УГМК-Сталь" в м. Тюмені "М3 "Электросталь Тюмени".

-сталь гарячекатана легована кругла, діаметром 14 мм - 0,5т.,

-сталь гарячекатана легована кругла, діаметром 18 мм - 0,3т.,

-сталь гарячекатана легована кругла, діаметром 20мм - 0,606т.,

-сталь гарячекатана легована кругла, діаметром 22мм - 0,29т.,

-сталь гарячекатана легована кругла, діаметром 36мм - 0,282т. Застосовується для виготовлення крепіжних деталей. Виробник: ПАО "Надеждинский Метталлургический Завод".

-сталь гарячекатана легована кругла, діаметром 16мм - 0,702т.,

-сталь гарячекатана легована кругла, діаметром 40мм - 0,994т. Застосовується для виготовлення крепіжних деталей. Виробник: АО "Оскольский Электрометаллургический Комбинат". Країна виробництва: RU»/ Країна походження товару заявлена декларантом - Російська Федерація.

Відповідно до сертифікату про походження товарів №ВYUА4373877 від 28.08.2020, відомості про який внесені до графи 44 митної декларації, режим вільної торгівлі до товарів не застосовувався.

У графі 44 вказаної МД зазначено, що до митного оформлення декларантом подано наступні документи: рахунок-фактури №114 від 14.08.2020; рахунок-фактури №2189597 від 28.08.2020; рахунок-фактури №2189600 від 03.09.2020; автотранспортну накладну №2189597 від 03.09.2020; декларацію про походження товару ІНВ. 2189600 від 03.09.2020; банківський платіжний документ №69JВКLК8 від 17.08.2020; банківський платіжний документ №70JВКLК8 від 20.08.2020; банківський платіжний документ №71JВКLК8 від 20.08.2020; рахунок-фактури про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги №2326 від 31.08.2020; документ, що підтверджує вартість перевезення товару, дов.трансп.витр. б/н від 31.08.2020; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів №6ПМ/2020У від 10.04.2020; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту)дод. уе. б/н від 17.08.2020; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) спец. №8 від 14.08.2020; Договір (контракт) про перевезення від 04.10.2018; Договір (контракт) про перевезення заявка №23/04-01 від 31.08.2020; сертифікат про походження товару форми СТ-1 №ВYUА від 28.08.2020; Акт експертизи походження товарів від 28.08.2020; Акт завантаження б/н від 03.09.2020; лист б/н від 03.09.2020; лист №04/09-05 від 04.09.2020; лист №04/09-10 від 04.09.2020; лист б/н від 03.09.2020; сертифікат якості від 06.08.2020; копія митної декларації країни відправлення 06641/030920/0067750 від 03.09.2020.

Старшим державним інспектором у присутності Директора ПП "Феррум" було проведено частковий митний огляд товарів, а саме прутка стального гарячекатаного, без подальшого оброблення, виробленого з легованої сталі круглого поперечного перерізу діаметром менш як 80 мм.

Результати огляду оформлені Актом про проведення огляду товарів №UА100730/2020/70626 від 09.09.2020, у якому зазначено, що товар має вигляд прутків, що мають однаковий суцільний круглий поперечний переріз за всією довжиною без вм`ятин, ребер, канавок або інших рельєфів, діаметри прутків відповідають заявленим у товаросупровідних документах. Також вказано, що візуально неможливо визначити, чи являється товар арматурним прокатом або катанкою, у зв`язку із чим існує необхідність проведення лабораторних досліджень.

З метою встановлення ідентифікаційних ознак та характеристик були відібрані зразки задекларованих товарів та направлені до Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби (далі - СЛЕД Держмитслужби).

Також з метою випуску товарів у вільний обіг позивачем було подано тимчасову митну декларацію ІМ40ТН №UА100730/2020/706311 від 09.09.2020, за якою по товару «прутки стальні гарячекатані» нараховано та сплачено позивачем до Державного бюджету антидемпінгове мито за ставкою 15,21 % у розмірі 13603,45 грн. та ПДВ у розмірі 20608,20 грн.

08.10.2020 позивачем до митного оформлення було подано МД типу ІМ-40 ДТ №UА100730/2020/707265 на товар №1 Пруток стальний гарячекатаний, без подальшого оброблення, вироблений з легованої сталі круглого поперечного перерізу діаметром менш як 80 мм не являється арматурним прокатом та катанкою, марка сталі 30ХГСА, масова частка вуглецю 0,28-0,315%, ГОСТ 4543-2016, 2590-2006, міцність на розтягування при температурі 20 градусів Цельсія - 830 МПа:

-сталь гарячекатана легована кругла, діаметром 10мм - 0,5 т.,

-сталь гарячекатана легована кругла, діаметром 12 мм - 0,5 т., застосовується для виготовлення крепіжних деталей. Виробник: філіал ООО "УГМК-Сталь" в м. Тюмені "М3 "Электросталь Тюмени".

-сталь гарячекатана легована кругла, діаметром 14 мм - 0,5т.,

-сталь гарячекатана легована кругла, діаметром 18 мм - 0,3т.,

-сталь гарячекатана легована кругла, діаметром 20мм - 0,606т.,

-сталь гарячекатана легована кругла, діаметром 22мм - 0,29т.,

-сталь гарячекатана легована кругла, діаметром 36мм - 0,282т. Застосовується для виготовлення крепіжних деталей. Виробник: ПАО "Надеждинский Метталлургический Завод".

-сталь гарячекатана легована кругла, діаметром 16мм - 0,702т.,

-сталь гарячекатана легована кругла, діаметром 40мм - 0,994т. Застосовується для виготовлення крепіжних деталей. Виробник: АО "Оскольский Электрометаллургический Комбинат". Країна виробництва: RU»/ Країна походження товару заявлена декларантом - Російська Федерація.

За вказаною МД №UА100730/2020/707265 у графі 47 «Нарахування платежів» позивачем було внесено наступну інформацію:

-вид платежу « 023» (антидемпінгове мито), сума - 13603,45 грн., спосіб платежу « 99» (сума податку, що підлягає поверненню);

-вид платежу « 028» (ПДВ), сума 2720,69 грн., спосіб платежу « 99» (сума податку, що підлягає поверненню)

Позивачем зазначено, що суми сплаченого за тимчасовою митною декларацією антидемпінгового мита та відповідної частки ПДВ підлягають поверненню.

Цього ж дня відповідачем видано картку відмови у прийнятті МД №UА100730/2020/707265, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА100730/2020/00076.

Підставою для відмови слугувала неправильно заповнена графа 47 МД: неправильно заповнено спосіб розрахунку щодо повернення сплаченого за тимчасовою МД антидемпінгового мита по товару № 1 (прутки стальні гарячекатані з конструкційної сталі (ДСТУ 4543-2016) код УКТЗЕД ), опис якого відповідає опису «арматурного прокату (арматури)» та «катанки» в розумінні рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 20 квітня 2018 року №АД-390/2018/4411-05 (далі - Рішення №АД-390/2018), яким внесено зміни в рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 28 грудня 2017 року № АД-382/2017/4411-05 (далі - Рішення №АД-382/2017), а саме: прутки гарячекатані (у тому числі й прутки, що отримані гарячим волочінням та гарячим пресуванням), які мають однаковий (у тому числі й періодичний) суцільний круглий поперечний переріз за всією довжиною, з вуглецевої та інших легованих сталей, у тому числі укладені в бунти чи розрізані на відрізки, що можуть мати вм`ятини, ребра, канавки або інші рельєфи, створені під час прокатування з подальшою обробкою чи без неї (за винятком прутків з автоматної, швидкорізальної та інструментальної сталі, кованих, холодного деформування або оброблення у холодному стані та кутиків, фасонних та спеціальних профілів з легованої сталі, порожнистих прутків та брусків для буріння). Також зазначено, що декларантом порушені вимоги п.4 ч.1 ст. 266 МК України та Порядку заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30 травня 2012 року № 651.

Не погоджуючись з вказаною карткою відмови у прийнятті МД №UА100730/2020/707265, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, колегія суддів виходить з наступного.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що пов`язані із справлянням митних платежів регулюються Митним кодексом України, Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування.

Відповідно ж до статті 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини першої статті 270 Митного кодексу України (далі - МК України, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) правила оподаткування товарів, що переміщуються через митний кордон України, митом, крім особливих видів мита, встановлюються цим Кодексом та міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Правила оподаткування особливими видами мита встановлюються законами України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту», «;Про захист національного товаровиробника від субсидованого імпорту», «;Про застосування спеціальних заходів щодо імпорту в Україну», окремим законом щодо встановлення додаткового імпортного збору.

За змістом статті 275 МК України у випадках, передбачених законами України (якщо інше не передбачено міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України), з метою захисту економічних інтересів України та українських товаровиробників у разі ввезення товарів на митну територію України, незалежно від інших видів мита, можуть застосовуватися особливі види мита: спеціальне мито; антидемпінгове мито; компенсаційне мито; додатковий імпортний збір.

Антидемпінгове мито встановлюється відповідно до Закону України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту» у разі ввезення на митну територію України товарів, які є об`єктом демпінгу, що заподіює шкоду або створює загрозу заподіяння шкоди національному товаровиробнику.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту» антидемпінгові заходи - попередні або остаточні заходи, що застосовуються відповідно до цього Закону під час або за результатами антидемпінгового розслідування; антидемпінгове мито (попереднє або остаточне) - особливий вид мита, що справляється у разі ввезення на митну територію країни імпорту товару, який є об`єктом застосування антидемпінгових заходів (попередніх або остаточних).

Частиною шостою статті 16 вказаного закону передбачено, що остаточне антидемпінгове мито справляється у відповідному розмірі та у кожному випадку окремо на недискримінаційній основі, незалежно від країни експорту, якщо у рішенні Комісії (Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі) визначається, що імпорт відповідного товару є об`єктом застосування остаточних антидемпінгових заходів, за винятком імпорту, щодо якого відповідно до цього Закону експортером було взято відповідні зобов`язання.

У цьому рішенні Комісія визначає кожного постачальника товару, імпорт якого в країну імпорту є об`єктом застосування остаточних антидемпінгових заходів. У разі, якщо антидемпінгове розслідування проводиться стосовно товарів, що імпортуються кількома постачальниками з однієї країни та неможливо визначити всіх цих постачальників, у рішенні Комісії зазначається ця країна експорту. Якщо антидемпінгове розслідування проводиться стосовно товарів, що імпортуються кількома постачальниками більше ніж з однієї країни, у рішенні Комісії можуть бути зазначені або всі постачальники, або, у разі неможливості визначення всіх постачальників відповідного товару, - всі країни експорту.

Комісія у своєму рішенні встановлює розмір ставки остаточного антидемпінгового мита, яким обкладається товар постачальника (виробника, експортера, імпортера), імпорт якого в країну імпорту є об`єктом застосування антидемпінгових заходів. Якщо неможливо визначити постачальника (виробника, експортера, імпортера), у цьому рішенні визначається розмір ставки остаточного антидемпінгового мита для відповідної країни експорту.

На виконання вказаних норм закону Міжвідомчою комісією з міжнародної торгівлі прийнято рішення від 28 грудня 2017 року №АД-382/2017/4411-05 про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну товару походженням з Російської Федерації, що має такий опис: арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанка діаметром від 5,5 до 14 мм (включно), що класифікуються згідно з УКТЗЕД за кодами 7213 10 00 00, 7213 91 10 00, 7213 91 20 00, 7213 91 41 00, 7213 91 49 00, 7213 91 70 00, 7213 91 90 00, 7213 99 10 00, 7213 99 90 00, 7214 20 00 00, 7214 99 10 00, 7214 99 39 00, 7214 99 50 00, 7214 99 79 00, 7214 99 95 00, 7227 20 00 00, 7227 90 10 00, 7227 90 50 00, 7227 90 95 00, 7228 20 91 00, 7228 20 99 00, 7228 30 20 00, 7228 30 69 00, 7228 30 89 00.

Остаточні антидемпінгові заходи застосовуються строком на п`ять років та шляхом запровадження справляння остаточного антидемпінгового мита щодо імпорту в Україну товару, опис якого зазначено вище, з Російської Федерації у розмірі 15,21 %.

Відповідно до листа Державної фіскальної служби України від 02 січня 2018 року №68/7/99-99-19-04-01-17 остаточне антидемпінгове мито справляється органами доходів і зборів (митницями) України відповідно до опису товару та незалежно від сплати інших податків і зборів (обов`язкових платежів) через 60 днів з дня опублікування повідомлення про прийняте рішення (тобто з 28 лютого 2018 року).

20 квітня 2018 року до рішення Комісії №АД-382/2017/4411-05 внесено зміни в частині опису товару, зокрема пункт 1 рішення Комісії від 28 грудня 2017 року викладено в такій редакції: « 1. Застосувати остаточні антидемпінгові заходи щодо імпорту в Україну товару походженням з Російської Федерації, що має такий опис: Арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанка діаметром від 5,5 до 14 мм (включно), а саме: прутки гарячекатані (у тому числі й прутки, що отримані гарячим волочінням та гарячим пресуванням), які мають однаковий (у тому числі й періодичний) суцільний круглий поперечний переріз за всією довжиною, з вуглецевої та інших легованих сталей, у тому числі укладені в бунти чи розрізані на відрізки, що можуть мати вм`ятини, ребра, канавки або інші рельєфи, створені під час прокатування з подальшою обробкою чи без неї (за винятком прутків з автоматної, швидкорізальної та інструментальної сталі, кованих, холодного деформування або оброблення у холодному стані та кутиків, фасонних та спеціальних профілів з легованої сталі, порожнистих прутків та брусків для буріння), що можуть класифікуватися згідно з УКТЗЕД за кодами 7213 10 00 00, 7213 91 10 00, 7213 91 20 00, 7213 91 41 00, 7213 91 49 00, 7213 91 70 00, 7213 91 90 00, 7213 99 10 00, 7213 99 90 00, 7214 20 00 00, 7214 99 10 00, 7214 99 39 00, 7214 99 50 00, 7214 99 79 00, 7214 99 95 00, 7227 20 00 00, 7227 90 10 00, 7227 90 50 00, 7227 90 95 00, 7228 20 91 00, 7228 20 99 00, 7228 30 20 00, 7228 30 69 00, 7228 30 89 00».

Отже об`єктом справляння антидемпінгового мита є арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанка діаметром від 5,5 до 14 мм (включно), які можуть класифікуватися згідно із зазначеними кодами за УКТЗЕД. При цьому для визначення того, чи є спірний товар (операції з імпорту) об`єктом застосування антидемпінгових заходів необхідно встановити сукупність наступних умов:

1) походження товару з Російської Федерації;

2) товар може бути класифікований за переліком кодів УКТЗЕД, які визначені Рішенням №АД-382/2017/4411-05;

3) товар є арматурним прокатом (арматурою) діаметром від 6 до 40 мм (включно) або катанкою діаметром від 5,5 до 14 мм (включно).

Встановлення цих умов входить до предмету доказування у цій справі.

Судом встановлено, що походження імпортованого позивачем товару (товар №1 - Пруток стальний гарячекатаний, без подальшого оброблення, вироблений з легованої сталі круглого поперечного перерізу діаметром менш як 80 мм, марка сталі 30ХГСА, масова частка вуглецю 0,28-0,315%, ГОСТ 4543-2016, 2590-2006, міцність на розтягування при температурі 20 градусів Цельсія - 830 МПа) - Російська Федерація.

Згідно з УКТЗЕД позивач класифікував імпортований товар за кодом 7228 30 69 00 (товар №1), тобто ввезений товар формально підпадає під перелік кодів УКТ ЗЕД, визначений в Рішенні №АД-390/2018/4411-05.

Верховний Суд у своїх постановах неодноразово наголошував, що не всі товари, які класифікуються за кодами УКТ ЗЕД за переліком згідно рішення Комісії №АД-382/2017/4411-05, є об`єктами антидемпінгових заходів. В Українській класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності товари систематизовано за товарними групами (перші 2 знаки), позиціями (перші чотири знаки), підпозиціями (перші шість знаків), категоріями (перші вісім знаків), підкатегоріями (десять знаків). Підкатегорія - це найбільш деталізований рівень класифікації, який, проте, включає обмежене відповідним описом коло товарних класифікацій, а не виключний їх перелік.

Верховний Суд зазначав, що під зазначеними у Рішенні №АД-382/2017/4411-05 кодами УКТ ЗЕД класифікуються як товари, що підпадають під дію рішення, так і ті, що не підпадають, а тому при визначенні того, чи є товар демпінговим, недостатньо застосовувати опис товару за УКТ ЗЕД ( Аналогічна правова позиція наведена у постанові Верховного Суду від 18.03.2021 (справа №200/10028/19).

Таким чином для визначення товару як такого, до якого застосовується антидемпінгове мито, товар повинен підпадати під обидва критерії класифікації, а саме: опис товару та код УКТЗЕД.

У листі Міністерства економічного розвитку та торгівлі України №4413-06/37204-03 від 22 серпня 2018 року визначено, що об`єктом антидемпінгового розслідування та заходів є саме арматура та катанка; інші прутки, що за своїми ознаками не є арматурою та катанкою, не є об`єктом застосування заходів.

У додатках до вказаного листа визначений вичерпний алгоритм ідентифікації арматури, катанки та сортового прокату шляхом проведення дослідження товару за параметрами: хімічний склад, механічні характеристики, геометричні параметри профілю, марочний склад та клас міцності.

В даному випадку у митній декларації №UА100730/2020/707265 зазначено (товар №1 - Пруток стальний гарячекатаний, без подальшого оброблення, вироблений з легованої сталі круглого поперечного перерізу діаметром менш як 80 мм; не являється арматурним прокатом та катанкою, марка сталі 30ХГСА, масова частка вуглецю 0,28-0,315%, ГОСТ 4543-2016, 2590-2006, міцність на розтягування при температурі 20 градусів Цельсія - 830 МПа).

Вказаний пруток стальний виготовлений із легованої сталі марки 30ХГСА відповідно ГОСТ 4543-2016, 2590-2006.

У висновку Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДМС України №-0182 від 01.10.2020 зазначено, що хімічний склад надісланих зразків не суперечить хімічному складу сталі 30ХГСА. Водночас для остаточного віднесення наданих на дослідження зразків до відповідної марки сталі необхідне встановлення їх механічних властивостей та температур критичних точок (фазових переходів). На цей час у СЛЕД Держмитслужби дослідження механічних властивостей, температур критичних точок сталей, визначення способу виготовлення даного товару, ідентифікувати як прокат арматурний або катанку встановлення призначення сталі (для армування, автоматна, швидкорізальна, інструментальна, кремнієво-марганцева сталь та ін.). встановлення масової частки вуглецю, хрому та за наявності молібдену в прутках діаметром менше 14 мм не видається можливим за відсутністю необхідного обладнання та експертних можливостей.

Суд першої інстанції вірно зазначив, що порівнявши хімічний склад сталі 30ХГСА (ГОСТ 4543-2016) із хімічним складом сталі, з якої виготовляється прокат арматурний (ДСТУ 3760-2019) вбачається, що хімічний склад сталі 30ХГСА, з якої виготовлений прокат, що ввезений згідно митних декларацій, не відповідає хімічному складу сталі за складовими та масові частки хімічних елементів якої не відповідають складу сталі, з якої виготовляється прокат арматурний (ДСТУ 3760-2019).

Крім того, згідно п.4.1.10 ДСТУ 2770-94, катанку виготовляють у мотках, які складаються з одного безперервного відрізку.

Вказаний державний стандарт (п.п.4.1.2, 4.1.3) встановлює, що катанка виготовляється з інших марок сталі, а саме: Ст0, Ст1, Ст2, Ст3 всіх ступенів розкислення по ГОСТ 380. Хімічний склад і граничні відхилення в готовій катанці повинні відповідати ГОСТ 380.

Вказані обставини свідчать про те, що ввезений позивачем товар не може кваліфікуватися як арматурний прокат чи катанка (на які поширюються застосування антидемпінгового мита), оскільки виготовлений з іншої марки сталі - 30ХГСА (ГОСТ 4543-2016). Вироби з марки сталі 30ХГСА та інші вироби з легованих сталей не можуть відноситись до такого виду металопродукції, як "Катанка" або "Арматура", а дії відповідача щодо застосування антидемпінгових платежів, що в свою чергу вплинуло на збільшення суми митного податку, є протиправними.

При цьому судом враховано, що СЛЕД Держмитслужби не спростовано інформацію, заявлену позивачем у п. 31 Митної Декларації №UА100730/2020/707265, що товар, який був предметом експертного дослідження, не є арматурою чи катанкою, на які розповсюджується антидемпінгове з наступними змінами.

Фактично СЛЕД Держмитслужби вказано, що дослідження товару за параметрами: хімічний склад, механічні характеристики, геометричні параметри профілю, марочний склад та клас міцності, не проводилось.

Колегія суддів зазначає, що відповідно до ч.ч. 2,3 ст. 357 МК України у разі неможливості проведення дослідження (аналізу, експертизи) спеціалізованим органом з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, митний орган мав можливість залучити інші експертні установи для встановлення питання чи є товар №1 арматурним прокатом (арматурою) чи ні.

Проте, такі процедури відповідачем виконано не було.

З огляду на викладене у сукупності колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що встановлені обставини у цій справі не дають підстав стверджувати про те, що заявлений позивачем до митного оформлення товар належить до переліку товарів, відносно яких здійснюються антидемпінгові заходи. При цьому відповідачем всупереч приписів статті 77 КАС України не доведено належними та допустимими доказами правомірність винесеної ним картки відмови у прийнятті МД №UА100730/2020/707265, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА100730/2020/00076, що є підставою для скасування останньої та задоволення позову в цій частині позовних вимог.

Щодо позовних вимог про стягнення з відповідача надмірно сплачених коштів при митному оформленні товару в сумі 47 485,82 грн. з них 39571,52 грн. антидемпінгового мита та 7914,30грн. ПДВ, слід зазначити наступне.

Згідно пп. 17.1.10 п.17.1 ст. 17 Податкового кодексу України, платник податків має право на залік чи повернення надміру сплачених, а також надміру стягнутих сум податків та зборів, пені, штрафів у порядку, встановленому цим Кодексом.

Відповідно до пунктів 43.1 - 43.6 статті 43 Податкового кодексу України помилково та/або надміру сплачені суми грошового зобов`язання підлягають поверненню платнику відповідно до цієї статті та статті 301 Митного кодексу України, крім випадків наявності у такого платника податкового боргу.

Обов`язковою умовою для здійснення повернення сум грошового зобов`язання є подання платником податків заяви про таке повернення (крім повернення надміру утриманих (сплачених) сум податку з доходів фізичних осіб, які розраховуються контролюючим органом на підставі поданої платником податків податкової декларації за звітний календарний рік шляхом проведення перерахунку за загальним річним оподатковуваним доходом платника податку) протягом 1095 днів від дня виникнення помилково та/або надміру сплаченої суми.

Платник податків подає заяву на повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань у довільній формі, в якій зазначає напрям перерахування коштів: на поточний рахунок платника податків в установі банку; на погашення грошового зобов`язання (податкового боргу) з інших платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи, незалежно від виду бюджету; повернення готівковими коштами за чеком у разі відсутності у платника податків рахунку в банку. У разі повернення надміру сплачених грошових зобов`язань з податку на додану вартість такі кошти підлягають поверненню виключно на рахунок платника в системі електронного адміністрування податку на додану вартість.

Контролюючий орган не пізніше ніж за п`ять робочих днів до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податків заяви готує висновок про повернення відповідних сум коштів з відповідного бюджету та подає його для виконання відповідному органові, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів.

На підставі отриманого висновку орган, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів протягом п`яти робочих днів здійснює повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань платникам податків у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Наказом Міністерства фінансів України від 18.07.2017 №643, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 09.08.2017 за №976/30844, затверджений Порядок повернення авансових платежів (передоплати) та помилково та/або надміру сплачених сум митних платежів.

Згідно з пунктом 1 Порядку № 643 він визначає послідовність та порядок виконання дій посадовими особами митниць Державної фіскальної служби та структурного підрозділу ДФС, до функціональних повноважень якого належить організація ведення єдиного рахунку для зарахування авансових платежів (передоплати), що вноситься підприємствами до/або під час митного оформлення, при поверненні суб`єктам господарювання та/або фізичним особам коштів авансових платежів (передоплати) та помилково та/або надміру сплачених сум митних, інших платежів, контроль за справлянням яких здійснюється митницями ДФС, та пені, у тому числі у випадках, зазначених у частинах дев`ятій, десятій статті 55, частині п`ятій статті 299, частинах третій, п`ятій статті 301 Митного кодексу України, статті 43 Податкового кодексу України, частині першій статті 9 глави V Додатка A до Конвенції про тимчасове ввезення (м. Стамбул, 1990 рік), частині третій статті 11 глави II Митної конвенції про міжнародне перевезення вантажів із застосуванням книжки МДП 1975 року.

За правилами пунктів 1, 4, 5, 8 Порядку № 643 повернення з державного бюджету помилково та/або надміру сплаченої суми митних, інших платежів та пені здійснюється за заявою платника податків протягом 1095 днів від дня її виникнення.

Після реєстрації в митниці ДФС заява платника податку про повернення помилково та/або надміру сплачених сум митних, інших платежів та пені передається на опрацювання до структурного підрозділу, що виконує функції з адміністрування митних платежів митниці та підготовки висновку (далі - Підрозділ).

Підрозділ перевіряє факт перерахування суми коштів з відповідного рахунку до державного бюджету за допомогою автоматизованої системи митного оформлення та відсутність у нього податкового боргу. За результатами опрацювання готує висновок або лист про відмову в поверненні коштів з відповідним обґрунтуванням.

Митниця ДФС у строк не пізніше ніж за п`ять робочих днів до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податків заяви передає висновки згідно з реєстром висновків за відповідними платежами для виконання відповідному органу Державної казначейської служби України

Згідно з частиною другою статті 45 Бюджетного кодексу України (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин; далі - БК України) Казначейство України веде бухгалтерський облік усіх надходжень Державного бюджету України та за поданням органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, здійснює повернення коштів, помилково або надміру зарахованих до бюджету, перерахування компенсації частини суми штрафних (фінансових) санкцій покупцям (споживачам) за рахунок сплачених до державного бюджету сум штрафних (фінансових) санкцій, застосованих такими органами за наслідками проведеної перевірки за зверненням або скаргою покупця (споживача) про порушення платником податків установленого порядку проведення розрахункових операцій.

Системний аналіз наведених норм права дає підстави для висновку про те, що у разі незгоди з рішенням чи дією митних органів щодо визначення, призначення, заявлення, з`ясування достовірності, коригування та/чи інших дій щодо митної вартості, митного контролю і митного оформлення, декларант може піддати ці дії чи рішення судовому контролю.

Якщо суд визнає рішення або дії митних органів із зазначених питань протиправними, зобов`яже вчинити певні дії відповідно до вимог митного законодавства і коли у рішенні суду буде констатована неправильність чи хибність рішень чи дій митних органів, які зумовили (призвели, потягли) помилкову та/або надмірну сплату сум митних платежів, ці платежі повертаються декларанту в порядку і на умовах, встановлених у статті 301 МК України, статті 43 ПК України, статті 45 БК України, з дотриманням процедури, врегульованої Порядком № 643.

Судом встановлено, що позивач звертався до відповідача із листом-заявою №15/1 від 15.07.2020 в якій просив повернути надмірно сплачені кошти при митному оформленні товару за МД ІМ40ДЕ UА100730/2020/701538 та ІМ40ДЕ UА100730/2020/702866 в сумі 47 485,80 грн. з них 39571,50 грн. антидемпінгового мита та 7914,30 грн. податку на додану вартість.

Проте листом від 07.08.2020 №7.8-1/15/11/15606 відповідач повідомив позивача, що товар згідно вказаних митних декларацій випущений у вільний обіг без здійснення митних експертиз. Митний огляд товару не проводився. При цьому згідно текстового опису в графі 31 митних декларацій розглянутий задекларований товар підпадає під дію антидемпінгових заходів.

Враховуючи те, що в рамках даної справи суд дійшов висновку про необгрунтованість віднесення задекларованого позивачем товару до переліку товарів, відносно яких здійснюються антидемпінгові заходи, колегія суддів вважає, що грошові кошти на загальну суму 47 485,80 грн. з них 39571,50 грн. антидемпінгового мита та 7914,30 грн. податку на додану вартість, що були сплачені за МД ІМ40ДЕ UА100730/2020/701538 та ІМ40ДЕ UА100730/2020/702866 є такими, що надмірно сплачені.

Суд першої інстанції вірно зазначив, що в даному випадку належним та ефективним способом захисту порушеного права позивача є саме зобов`язання відповідача відповідно до пункту 43.5 статті 43 Податкового кодексу України, статті 301 Митного кодексу України, підготувати та подати до органу Казначейства висновок про повернення на користь позивача з державного бюджету надміру сплачених сум митних платежів з антидемпінгового мита в сумі 39571,50 грн. та податку на додану вартість в сумі 7914,30 грн на загальну суму 47 485,80 грн. та передати висновок згідно з реєстром висновків за відповідними платежами для виконання (стягнення) Головному управлінню Державної казначейської служби України у Черкаській області.

З огляду на викладене у сукупності, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції прийняв правильне рішення про часткове задоволення позову.

Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 року, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Ruiz Torija v. Spain" від 9 грудня 1994 року, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання, тобто прийняте рішення відповідає матеріалам справи та вимогам закону, і не підлягає скасуванню.

Згідно ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 242, 308, 315, 316, 322 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Черкаської митниці залишити без задоволення.

Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 22 липня 2021 року без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя: Є.В. Чаку

Судді: Н.М. Єгорова

А.Ю.Коротких