Справа № 160/19537/21
Суддя: Голобутовський Роман Зіновійович
Дата ухвалення: 2022-01-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Голобутовського Р.З.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «АГРОСЕКТАР» до Головного управління ДПС у Вінницькій області, Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,
- визнати протиправним та скасувати рішення від 27.07.2021 року №2904422/43435877 комісії Головного управління ДПС у Вінницькій області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відмову у реєстрації податкової накладної №1 від 01.04.2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних та зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №1 від 01.04.2021 року, складену Товариством з обмеженою відповідальністю «АГРОСЕКТАР» в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання на реєстрацію;
- визнати протиправним та скасувати рішення від 27.07.2021 року №2904421/43435877 комісії Головного управління ДПС у Вінницькій області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відмову у реєстрації податкової накладної №2 від 05.04.2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних та зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №2 від 05.04.2021 року, складену Товариством з обмеженою відповідальністю «АГРОСЕКТАР» в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання на реєстрацію;
- визнати протиправним та скасувати рішення від 27.07.2021 року №2904420/43435877 комісії Головного управління ДПС у Вінницькій області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відмову у реєстрації податкової накладної №3 від 08.04.2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних та зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №3 від 08.04.2021 року, складену Товариством з обмеженою відповідальністю «АГРОСЕКТАР», в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання на реєстрацію;
- визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Вінницькій області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 29.07.2021 року №102637 про відповідність платника податку Товариства з обмеженою відповідальністю «АГРОСЕКТАР» критеріям ризиковості платника податку та зобов`язати Головне управління ДПС у Дніпропетровській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «АГРОСЕКТАР» з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Позовні вимоги обґрунтовано тим, що рішення комісії регіонального рівня від 27.07.2021 року №2904422/43435877, №2904421/43435877, №2904420/43435877 не містять конкретної інформації щодо підстав прийняття, а лише вказують на те, що причиною відмови у реєстрації податкових накладних є ненадання платником копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси. Разом з тим, в оскаржуваних рішеннях про відмову у реєстрації податкових накладних не зазначено (не підкреслено), яких саме документів не вистачає для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних. Копії всіх первинних документів щодо походження товару надані комісії регіонального рівня разом із поясненнями. У свою чергу, невиконання контролюючим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акту індивідуальної дії призводить до його протиправності. Також позивач зазначає, що рішення комісії регіонального рівня про відповідність ТОВ «АГРОСЕКТАР» критеріям ризиковості від 24.12.2020 року прийнято комісією до подання позивачем податкових накладних для реєстрації тобто має місце порушення вимог п.5 Порядку №1165.
Сторони належним чином повідомлені про розгляд справи Дніпропетровським окружним адміністративним судом, що підтверджується матеріалами справи.
12.11.2021 року представником ГУ ДПС у Дніпропетровській області надано відзив на позовну заяву, в якому відповідач-1 просить відмовити у задоволенні позовної заяви повністю. В обґрунтування своєї позиції зазначає наступне. Дії контролюючого органу щодо внесення до переліку ризикових є лише службовою діяльністю працівників ДПС з виконання своїх професійних обов`язків зі збирання доказової інформації щодо наявності чи відсутності документального підтвердження відповідних операцій, якщо дії зі здійснення такого контролю не визнані протиправними в установленому порядку. Зазначені дії самі по собі не створюють для платника податків жодних правових наслідків у вигляді зміни або припинення його прав та не породжують для нього обов`язкових юридичних наслідків. Натомість вимога позивача про виключення з критеріїв ризиковості таким вимогам не відповідає, так як дії контролюючого органу не створюють жодних правових наслідків.
24.11.2021 року представником ГУ ДПС у Вінницькій області надано відзив на позовну заяву, в якому відповідач-2 просить відмовити у задоволенні позовної заяви повністю. Зазначає, що виходячи з обставин, які передували прийняттю оскаржуваного рішення, документи, надані позивачем до суду та при прийнятті оскаржуваних рішень, орган ДПС не мав змоги дослідити. У зв`язку з чим слідує, що відповідач приймав рішення за одних обставин та документів, а позивач просить суд скасувати вказані рішення, обґрунтовуючи іншими обставинами та документами. Відтак, позивач фактично просить суд перебрати на себе функцію контролюючого органу в частині дослідження документів та визначення права позивача на реєстрацію податкових накладних, що на думку органу ДПС є неправомірною вимогою та не може бути задоволеною. Така позиція знайшла своє відображення у постанові від 21.05.2019 року у справі 0940/1240/18, де Верховний Суд звернув увагу на те, що дослідження первинних документів, які не були підставами для прийняття рішення про зупинення реєстрації податкової накладної та подальшої відмови в реєстрації податкової накладної, свідчить про порушення судами вимог принципу офіційного з`ясування обставин справи та безпідставне розширення предмету доказування. Таким чином, на момент винесення оскаржуваних рішень про відмову в реєстрації податкової накладної в ЄРПН позивач не виконав вимог Податкового кодексу та Порядку №520 щодо підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної і саме з цих підстав контролюючий орган відмовив у реєстрації податкових накладних. Окрім того, позовна вимога щодо зобов`язання ДПС України зареєструвати податкову накладну є втручанням у дискреційні повноваження контролюючого органу, оскільки дискреційні повноваження - це сукупність прав та обов`язків органів державної влади та місцевого самоврядування, що надають можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення, яке приймається або можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, передбачених нормативно-правовим, проектом нормативно-правового акта.
24.11.2021 року представником Державної податкової служби (ДПС) України (відповідач-3) надано відзив на позовну заяву, в якому відповідач-3 просить відмовити у задоволенні позовної заяви повністю та обґрунтовує свою позицію наступним. Дії по реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН є дискреційними повноваженнями, а тому позовні вимоги у частині зобов`язання ДПС України зареєструвати спірні податкові накладні є необґрунтованими та не підлягають задоволенню.
29.11.2021 року на адресу суду від представника позивача надійшла відповідь на відзив на позовну заяву відповідача-1, в якій позивачем підтримано позицію, викладену в позовній заяві та зазначено, що відзив відповідача-1 є необґрунтованими та такими, що не спростовує доводи, викладені в позовній заяві, як підстави для задоволення позову.
10.12.2021 року на адресу суду від представника ГУ ДПС у Вінницькій області надійшли заперечення, у яких відповідачем-2 підтримано позицію, викладену у відзиві на позовну заяву.
Згідно з частинами 5, 8 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини.
Видами економічної діяльності ТОВ «АГРОСЕКТАР» є: діяльність посередників у торгівлі товарами широкого асортименту (код КВЕД 46.19 - основний), діяльність посередників у торгівлі текстильними виробами, одягом, хутром, взуттям і шкіряними виробами (46.16), оптова торгівля текстильними товарами (46.41), оптова торгівля одягом і взуттям (46.42), оптова торгівля іншими товарами господарського призначення (46.49), оптова торгівля сільськогосподарськими машинами й устаткованням (46.61), надання комбінованих офісних адміністративних послуг (82.11), оптова торгівля хімічними продуктами (46.75), оптова торгівля іншими проміжними продуктами (46.76), неспеціалізована оптова торгівля (46.90), роздрібна торгівля, що здійснюється фірмами поштового замовлення або через мережу Інтернет (47.91), інші види роздрібної торгівлі поза магазинами (47.99), діяльність у сфері права (69.10), діяльність у сфері бухгалтерського обліку й аудиту; консультування з питань оподаткування (69.20), консультування з питань комерційної діяльності й керування (70.22), дослідження кон`юнктури ринку та виявлення громадської думки (73.20), інша професійна, наукова та технічна діяльність, н.в.і.у. (74.90).
- №1 від 01.04.2021 року на загальну суму 17173206,40 грн., в тому числі ПДВ 2862201,40 грн.;
- №2 від 05.04.2021 року на загальну суму 17161758,13 грн., в тому числі ПДВ 2860293,02 грн.;
- №3 від 08.04.2021 року на загальну суму 27264228,61 грн., в тому числі ПДВ 4544038,10 грн.
У подальшому на електронну адресу позивача надійшли квитанції, зі змісту яких видно, що реєстрація зазначених податкових накладних зупинена, оскільки платник податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.
Позивачу, також, запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
21.07.2021 року позивачем подано повідомлення №1 про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних №1 від 01.04.2021 року, №2 від 05.04.2021 року та №3 від 08.04.2021 року, реєстрацію яких зупинено, до ГУ ДПС у Вінницькій області.
Комісією Головного управління ДПС у Вінницькій області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийнято наступні рішення:
- №2904422/43435877 від 27.07.2021 року про відмову у реєстрації податкової накладної №1 від 01.04.2021 року;
- №2904421/43435877 від 27.07.2021 року про відмову у реєстрації податкової накладної №2 від 05.04.2021 року;
- №2904420/43435877 від 27.07.2021 року про відмову у реєстрації податкової накладної №3 від 08.04.2021 року.
Підставою для прийняття вказаних рішень про відмову в реєстрації податкових накладних визначено ненадання платником податку копій документів, а саме: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних.
У графі «Додаткова інформація» вказано: за результатом проведеного аналізу встановлено взаємовідносини з ризиковими контрагентами.
Крім того, у відповідності до пояснень позивача, що підтверджується матеріалами справи, 24.12.2021 року ТОВ «АГРОСЕКТАР» через електронний кабінет платника податків отримано рішення №182035 комісії Головного управління ДПС у Вінницькій області про відповідність ТОВ «АГРОСЕКТАР» п.8 Критеріїв ризиковості платника податків.
04.01.2021 року позивачем до контролюючого органу подано пояснення та копії документів для розгляду питання щодо виключення ТОВ «АГРОСЕКТАР» з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
13.01.2021 року рішенням №7416 комісією регіонального рівня, з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від 04.01.2021 року, прийнято рішення про відповідність ТОВ «АГРОСЕКТАР» п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.
У графі «Податкова інформація» зазначено: встановлено здійснення взаємовідносин з ризиковими платниками.
13.04.2021 року позивачем до контролюючого органу подано пояснення та копії документів для розгляду питання щодо виключення ТОВ «АГРОСЕКТАР» з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
У графі «Податкова інформація» зазначено: платником не надано документального підтвердження про взаєморозрахунки (відсутні платіжні доручення, банківські виписки), а також встановлено проведення операцій з ризиковими платниками.
21.07.2021 року позивачем до контролюючого органу подано пояснення та копії документів для розгляду питання щодо виключення ТОВ «АГРОСЕКТАР» з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
29.07.2021 року рішенням №102637 комісією регіонального рівня, з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від 21.07.2021 року, прийнято рішення про відповідність ТОВ «АГРОСЕКТАР» п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.
У графі «Податкова інформація» зазначено: платником не надано документального підтвердження про взаєморозрахунки (відсутні платіжні доручення, банківські виписки). За результатом проведеного аналізу інформації згідно з даними поданої звітності, ЄРПН та наданих копій документів встановлено проведення операцій з ризиковими платниками. Податкові накладні, що оформлені на реалізацію товарів у 2021 році до зобов`язань згідно з податковою звітністю по ПДВ платником податку не включались.
Не погоджуючись із рішеннями про відмову в реєстрації податкових накладних та рішенням про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку, вважаючи їх протиправними, позивач звернувся до суду з цією позовною заявою.
Досліджуючи взаємовідносини ТОВ «АГРОСЕКТАР» та ТОВ «ТЕХНОСТРОЙ СЕРВІС», судом встановлено наступне.
08.04.2021 року ТОВ «АГРОСЕКТАР» здійснило поставки товару на адресу ТОВ «ТЕХНОСТРОЙ СЕРВІС».
У відповідності до наданих позивачем документів поставлений на адресу ТОВ «ТЕХНОСТРОЙ СЕРВІС» товар позивачем придбано у BLUE PLANET TRADING SDN BHD за контрактом №BPT/08/20-A від 07.08.2020 року.
На підтвердження виконання зазначених договорів, позивачем до суду надано:
- копії податкових накладних №1 від 01.04.2021 року, №2 від 05.04.2021 року №3 від 08.04.2021 року;
- копії договору №1/04 від 01.04.2021 та додаткової угоди до нього;
- копії видаткових накладних №1 від 01.04.2021 року, №2 від 05.04.2021 року, №3 від 08.04.2021 року;
- копії контракту №ВРТ/08/20-А від 07.08.2020 року з додатковою угодою до нього;
- копії державних митних декларацій №UA500500/2020/508991 від 06.10.2021 року, №UA500500/2020/510538 від 16.10.2021 року, №UA500500/2020/509855 від 12.10.2021 року, №UA500500/2020/511054 від 20.10.2021 року, №UA500500/2020/507275 від 24.09.2020 року, №UA500500/2020/510704 від 17.10.2020 року;
- копія CMR №308 від 05.10.2020 року, №323 від 15.10.2020 року, №319 від 10.10.2020 року, №328 від 19.10.2020 року, №044508 від 24.09.2020 року, №244 від 16.10.2020 року
- копія договору №181 від 18.09.2020 року на надання послуг на Вантажному митному комплексі;
- копія договору №21/09-09 від 21.09.2020 року на транспортно-експедиторське обслуговування;
- копія договору суборенди нежитлового приміщення від 07.07.2021 №08-07/21 Д3;
- копія договору суборенди нежитлового приміщення від 24.11.2020 №24/11;
- копія договору суборенди нежитлового приміщення від 28.11.2020 №СК28/11;
- копія договору суборенди нежитлового приміщення від 05.08.2020 №СК05/08;
- копія податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків-фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску за 1 кв. 2021 року, та квитанції до нього.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд керується наступним.
Щодо позовних вимог про визнання протиправним та скасування рішення про відповідність ТОВ «АГРОСЕКТАР» критеріям ризиковості платника податку та зобов`язання виключити позивача з переліку ризикових платників податків, суд вказує наступне.
Як вже зазначалось, 24.12.2021 року ТОВ «АГРОСЕКТАР» через електронний кабінет платника податків отримано рішення №182035 комісії Головного управління ДПС у Вінницькій області про відповідність ТОВ «АГРОСЕКТАР» критеріям ризиковості платника податків.
Згідно з рішенням №182035 від 24.12.2020 року ТОВ «АГРОСЕКТАР» відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.
У графі «Податкова інформація» зазначено: проведеним аналізом встановлено придбання платником ТМЦ (одяг, взуття, текстиль, електротовари та прилади, госптовари, спортивне обладнання, сумки, рюкзаки та ін.) в значних розмірах, по яких відсутня подальша реалізація.
04.01.2021 року позивачем до контролюючого органу подано пояснення та копії документів для розгляду питання щодо виключення ТОВ «АГРОСЕКТАР» з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
13.01.2021 року рішенням №7416 комісією регіонального рівня з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від 04.01.2021 року прийнято рішення про відповідність ТОВ «АГРОСЕКТАР» п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.
У графі «Податкова інформація» зазначено: встановлено здійснення взаємовідносин з ризиковими платниками.
13.04.2021 року позивачем до контролюючого органу подано пояснення та копії документів для розгляду питання щодо виключення ТОВ «АГРОСЕКТАР» з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
У графі «Податкова інформація» зазначено: платником не надано документів підтвердження про взаєморозрахунки (відсутні платіжні доручення, банківські виписки), а також встановлено проведення операцій з ризиковими платниками.
21.07.2021 року позивачем до контролюючого органу подано пояснення та копії документів для розгляду питання щодо виключення ТОВ «АГРОСЕКТАР» з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
29.07.2021 року рішенням №102637 комісією регіонального рівня з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від 21.07.2021 року прийнято рішення про відповідність ТОВ «АГРОСЕКТАР» п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.
У графі «Податкова інформація» зазначено: платником не надано документального підтвердження про взаєморозрахунки (відсутні платіжні доручення, банківські виписки). За результатом проведеного аналізу інформації згідно з даними поданої звітності, ЄРПН та наданих копій документів встановлено проведення операцій з ризиковими платниками. Податкові накладні, що оформлені на реалізацію товарів у 2021 році до зобов`язань згідно з податковою звітністю по ПДВ платником податку не включались.
Питання стосовно подальшої реалізації товару контрагентами-покупцями позивача та юридичної відповідальності за це, у силу індивідуального характеру такої відповідальності, може стосуватися виключно вказаних контрагентів-покупців та не несе жодних правових наслідків для позивача.
Водночас надані позивачем як до суду, так і до контролюючого органу, документи та письмові пояснення дають можливість повною мірою встановити факт придбання позивачем товару, що підтверджує джерело його походження, а також факт подальшої реалізації, що визнається і самим податковим органом.
Стосовно ненадання платіжних доручень, банківських виписок, суд зазначає, що сама по собі наявність або відсутність окремих документів, а так само помилки у їх оформленні, не є підставою для висновків про відсутність господарської операції, якщо з інших даних видно, що фактичний рух активів або зміни у власному капіталі чи зобов`язаннях платника податків у зв`язку з його господарською діяльністю мали місце.
Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 22.10.2020 року у справі №160/3055/19.
У рішенні від 29.07.2021 року №102637 комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Вінницькій області про відповідність платника податку на додану вартість ТОВ «АГРОСЕКТАР» критеріям ризиковості прямо вказано на можливість його оскарження у адміністративному або судовому порядку.
За таких обставин позивач вправі оскаржити вказане рішення у судовому порядку.
Суд відхиляє доводи контролюючого органу про те, що безпосередньо рішення Комісії по віднесенню платника податків до переліку таких платників, які відповідають критеріям ризиковості без прийняття рішення про відмову у реєстрації податкових накладних/розрахунків коригувань не порушує права та інтереси позивача, оскільки через зміни у чинному законодавстві України, зокрема, прийняття Кабінетом Міністрів України постанови від 11.12.2019 року №1165, платник податків отримав право на оскарження рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку у адміністративному або судовому порядку.
Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Згідно з пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів визначені Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 року №1165 (далі Порядок №1165).
Згідно з пунктом 3 Порядку №1165 податкові накладні/розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування.
Відповідно до пункту 5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).
Додатком 1 до Порядку №1165 встановлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість:
1. Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.
2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.
Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.
3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово- господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.
5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).
6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України.
7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.13 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України.
8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.
Згідно з пунктом 6 Порядку № 1165 питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.
У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення.
У рішенні зазначається підстава, згідно з якою встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Як видно з оскаржуваного рішення комісії №102637 від 29.07.2021 року, у якості підстави для визнання відповідності позивача критеріям ризиковості платника податку, відповідачем вказаний п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, при цьому, у рішенні (у якості податкової інформації) також конкретизовано, що податковим органом встановлено проведення операцій з ризиковими платниками.
Положеннями пункту 6 Порядку №1165 визначено, що комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.
Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття.
Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.
Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:
- договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;
- договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;
- первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;
- розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;
- документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;
- інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.
За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття.
Додатком 4 до Порядку №1165 затверджено форму рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.
Як видно з матеріалів справи, оскаржуване рішення прийнято з підстав відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку, а саме, пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.
Додатком №1 до Порядку №1165 визначені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, пункт 8 яких передбачає, що такий критерій, як наявність у контролюючих органів податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.
Згідно з додатком 4 Порядку №1165 у рішенні про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку обов`язково зазначається підстава його прийняття, зокрема, відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку розшифровується, яка саме податкова інформація.
Суд зазначає, що загальними вимогами, які висуваються до акту індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття. Аналогічну правову позицію висловлено Верховним Судом у постанові від 23.10.2018 року у справі №822/1817/18.
В той же час оскаржуване рішення не містить жодної мотивації підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податку відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку.
У якості доказів, на підставі яких винесені рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, відповідачем зазначено неможливість встановити подальшу реалізацію придбаного товару, ненадання платіжних доручень, відносини з ризиковими платниками.
Таким чином, висновок контролюючого органу про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку ґрунтується, в тому числі і на тому, що серед контрагентів позивача є суб`єкти господарювання, які здійснюють сумнівні господарські операції.
Так, негативна податкова інформація стосується не господарської діяльності позивача, а його контрагентів.
Разом з тим, податковим органом, як суб`єктом владних повноважень, не надано суду жодних доказів на підтвердження зазначеної інформації.
Доказів того, що контролюючий орган досліджував обставини господарської діяльності позивача станом на момент прийняття оскаржуваних рішень у встановленому законом порядку, суду також не надано.
Судова практика вирішення податкових спорів виходить з презумпції добросовісності платника, яка передбачає економічну виправданість дій платника, що мають своїм наслідком отримання податкової вигоди, та достовірність у бухгалтерській та податковій звітності платника.
Зазначена правова позиція узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 23.07.2020 року у справі №240/6806/17.
Таким чином, суд робить висновок, що податковим органом не доведено існування підстави для застосування до позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідними наслідками у вигляді внесення до переліку ризикових суб`єктів господарювання, у зв`язку з чим рішення комісії ГУ ДПС у Вінницькій області №102637 від 29.07.2021 року є протиправним та підлягає скасуванню.
Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.
При цьому під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.
Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.
Отже, ну думку суду, належним способом захисту прав позивача, який забезпечить їх ефективне поновлення, є зобов`язання ГУ ДПС у Вінницькій області виключити ТОВ «АГРОСЕКТАР» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.
Стосовно інших позовних вимог суд зазначає наступне.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Пунктом 187.1 ст.187 Податкового кодексу України передбачено, що датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:
а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;
б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку. Для документів, складених в електронній формі, датою оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку, вважається дата, зазначена у самому документі як дата його складення відповідно до Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», незалежно від дати накладення електронного підпису.
Приписами пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Згідно з приписами пункту 201.7 статті 201 Податкового кодексу України податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).
Положенням пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України визначено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.
Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.
У випадку якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 (далі - Порядок №1246), визначено механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних.
Відповідно до пункту 2 Порядку №1246 податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі - платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України (далі - Кодекс) в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.
Пунктом 5 Порядку №1246 передбачено, що податкова накладна та/або розрахунок коригування приймаються до Реєстру у разі дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192, пунктами 200-1.3, 200-1.9 статті 200-1 та пунктами 201.1, 201.10 і 201.16 статті 201 Кодексу, а також з урахуванням Законів України «Про електронні довірчі послуги», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
Реєстрації підлягають податкові накладні та/або розрахунки коригування (у тому числі ті, що не надаються отримувачу (покупцю) товарів/послуг, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, складені за операціями з постачання послуг нерезидентом) незалежно від суми податку на додану вартість в одній податковій накладній/розрахунку коригування.
Згідно з пунктом 12 Порядку №1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки:
- відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту);
- чинності кваліфікованого електронного підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;
- реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;
- дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу;
- наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу;
- наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.);
- наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується;
- факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами;
- наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування;
- дотримання вимог Законів України «Про електронні довірчі послуги», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
Відповідно до пункту 13 Порядку №1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).
Згідно з положеннями пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1165 затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та Порядок розгляду скарги щодо рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №1165).
Відповідно до вимог пункту 5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).
Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).
У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (пункт 7 Порядку №1165).
За приписами пункту 10 Порядку №1165 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.
Згідно з пунктом 11 Порядку №1165 у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються:
1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування;
2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку;
3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.
Комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (пункт 25 Порядку № 1165).
Пунктом 8 додатку 1 «Критерії ризиковості платника податку на додану вартість» Порядку №1165 визначено, що критерієм ризиковості платника податку на додану вартість є наявність у контролюючих органах податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.
Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.
У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).
У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
В цей же час суд звертає увагу на те, що в квитанціях, якими реєстрацію поданих позивачем податкових накладних зупинено, відсутня інформація щодо того, які документи необхідні контролюючому органу для прийняття рішення про реєстрацію спірних податкових накладних.
У свою чергу позивачем неодноразово надано повідомлення про подання пояснень та копій документів, як щодо скасування рішення про визнання відповідності платника податку критеріям ризиковості, так і щодо податкових накладних, реєстрацію яких зупинено.
Проте, незважаючи на надані позивачем пояснення та документи, Комісією прийнято:
- рішення №2904422/43435877 від 27.07.2021 року про відмову у реєстрації податкової накладної №1 від 01.04.2021 року;
- рішення №2904421/43435877 від 27.07.2021 року про відмову у реєстрації податкової накладної №2 від 05.04.2021 року;
- рішення №2904420/43435877 від 27.07.2021 року про відмову у реєстрації податкової накладної №3 від 08.04.2021 року.
Так, у рішеннях зазначено, що підставами відмови у реєстрації податкових накладних є ненадання платником податку копій документів, а саме: ненадання платником податку копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності типових форм та галузевої специфіки, накладних.
Отже, форма рішення передбачає чітке зазначення документів, які не були надані платником податків (відповідні документи необхідно підкреслити), проте, в жодному з оскаржуваних рішень не підкреслено будь-якого документу.
Беручи до уваги викладене, суд зазначає, що оскаржувані рішення мають містити чітку підставу для відмови у реєстрації податкової накладної із зазначенням, зокрема, того, які саме документи не надані платником податків, що були б достатніми для прийняття комісією ДПС рішення про реєстрацію податкової накладної, в тому числі, але не виключно, щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування навантаження тощо.
Більш того, суд звертає увагу на те, що квитанції про зупинення реєстрації податкових накладних містять у собі зазначення підстави зупинення, а саме: платник податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.
Так, підставою зупинення податкових накладних стало безпідставне та необґрунтоване рішення про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку.
Таким чином, суд вважає, що рішення №2904422/43435877 від 27.07.2021 року, №2904421/43435877 від 27.07.2021 року, №2904420/43435877 від 27.07.2021 року є необґрунтованими та такими, що прийняті без врахування всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.
Загальними вимогами, які висуваються до акта індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.
Верховний Суд у постанові від 23.10.2018 року у справі №822/1817/18 виклав правову позицію, у відповідності до якої за загальними вимогами, які висуваються до акта індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.
Одночасно суд зазначає, що рішення про відмову у реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних не є обґрунтованими та вмотивованими, та не містять переконливих і зрозумілих мотивів їх прийняття, оскільки не встановлюють, які саме первинні документи позивач не надав податковому органу для прийняття рішень про реєстрацію податкових накладних позивача.
Таким чином, суд, керуючись принципом офіційного з`ясування обставин справи, з дотриманням норм статті 86 Кодексу адміністративного судочинства України, дослідив первинні документи, що належить складати залежно від певного виду господарської операції, та з урахуванням усіх доказів у справі у їх сукупності, зробив обґрунтований висновок про протиправність спірних рішень податкового органу.
Щодо вимоги позивача про зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні №1 від 01.04.2021 року, №2 від 05.04.2021 року та №3 від 08.04.2021 року суд зазначає наступне.
У відповідності до пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних є обов`язком постачальника товарів чи послуг. Цьому обов`язку кореспондує обов`язок центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, прийняти та зареєструвати надану платником податку-продавцем податкову накладну в Єдиному реєстрі податкових накладних.
У відповідності до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
З огляду на викладене, враховуючи встановлену судом протиправність рішень Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, з урахуванням положень пунктів 19, 20 Порядку №1246, а також абзацу 9 пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України, суд робить висновок про необхідність зобов`язання відповідача-3 зареєструвати податкові накладні №1 від 01.04.2021 року, №2 від 05.04.2021 року та №3 від 08.04.2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних днем їх фактичного отримання податковим органом.
У цьому випадку зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати податкові накладні в Єдиному реєстрі податкових накладних є дотриманням судом гарантій того, що спір між сторонами буде остаточно вирішений, та належним способом захисту порушеного права позивача.
Відповідно до статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.
Отже, за сукупності вказаних обставин, висновки контролюючого органу не знайшли свого підтвердження у ході судового розгляду справи, у зв`язку з чим позовна заява підлягає задоволенню.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат суд виходить з наступного.
Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Як видно з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання позовної заяви до суду в розмірі 9080,00 грн., що документально підтверджується платіжним дорученням від 13.10.2021 року.
Отже, сплачений позивачем судовий збір у сумі 9080,00 грн. підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Вінницькій області, Головного управління ДПС у Дніпропетровській області та Державної податкової служби України пропорційно.
Керуючись ст.ст. 139, 242-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України,
Визнати протиправним та скасувати рішення від 27.07.2021 року №2904422/43435877 комісії Головного управління ДПС у Вінницькій області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відмову у реєстрації податкової накладної №1 від 01.04.2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних та зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №1 від 01.04.2021 року, складену Товариством з обмеженою відповідальністю «АГРОСЕКТАР» в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання на реєстрацію.
Визнати протиправним та скасувати рішення від 27.07.2021 року №2904421/43435877 комісії Головного управління ДПС у Вінницькій області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відмову у реєстрації податкової накладної №2 від 05.04.2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних та зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №2 від 05.04.2021 року, складену Товариством з обмеженою відповідальністю «АГРОСЕКТАР» в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання на реєстрацію.
Визнати протиправним та скасувати рішення від 27.07.2021 року №2904420/43435877 комісії Головного управління ДПС у Вінницькій області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відмову у реєстрації податкової накладної №3 від 08.04.2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних та зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №3 від 08.04.2021 року, складену Товариством з обмеженою відповідальністю «АГРОСЕКТАР», в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання на реєстрацію.
Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Вінницькій області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 29.07.2021 року №102637 про відповідність платника податку Товариства з обмеженою відповідальністю «АГРОСЕКТАР» критеріям ризиковості платника податку та зобов`язати Головне управління ДПС у Дніпропетровській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «АГРОСЕКТАР» з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «АГРОСЕКТАР» судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 3026 (три тисячі двадцять шість) грн. 66 коп.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Дніпропетровській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «АГРОСЕКТАР» судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 3026 (три тисячі двадцять шість) грн. 66 коп.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Вінницькій області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «АГРОСЕКТАР» судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 3026 (три тисячі двадцять шість) грн. 66 коп.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Р.З. Голобутовський