Справа № 640/14394/21
Суддя: Бєлова Людмила Василівна
Дата ухвалення: 2022-01-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

18 січня 2022 року м. Київ

Суддя Шостого апеляційного адміністративного суду Бєлова Л.В., перевіривши апеляційну скаргу Головного управління Державної казначейської служби у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 вересня 2021 року у справі за адміністративним позовом Приватного підприємства "ТІ ЕР ЕС ЛІЗИНГ" до Головного управління Державної казначейської служби України у місті Києві, Головного управління Державної податкової служби у м. Києві провизнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 27 вересня 2021 року позовні вимоги задоволено частково.

Не погоджуючись з таким рішенням суду першої інстанції, Головним управлінням Державної казначейської служби у м. Києві подано апеляційну скаргу, яка зареєстрована судом апеляційної інстанції 22 грудня 2021 року за вх.№55116.

Разом з тим, дана апеляційна скарга була прийнята відділенням поштового зв`язку 20 грудня 2021 року, що підтверджується інформацією на поштовому конверті.

Перевіривши апеляційну скаргу Головного управління Державної казначейської служби у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 27 вересня 2021 року, суд вважає, що вона не може бути прийнята до апеляційного провадження та підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. 296 КАС України з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Із матеріалів справи вбачається, що відповідач оскаржує рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 27 вересня 2021 року.

Апеляційну скаргу відповфідача на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 27 вересня 2021 року подано засобами поштовому зв`язку 20 грудня 2021 року та зареєстровано судом апеляційної інстанції 22 грудня 2021 року за вх..№55116.

Отже, апеляційну скаргу на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 27 вересня 2021 року подано з пропуском 30-денного строку, передбаченого КАС України.

Відповідно до ч. 2 статті 295 КАС України, учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

В апеляційній скарзі апелянт вказує, що копію рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 27 вересня 2021 року отримав 18 листопада 2021 року, на підтвердження чого надає копію супровідного листа зі штампом вхідної кореспонденції. А тому вважає, що строк апеляційного оскарження не є пропущеним.

Однак, суд зазначає, що номер та дата реєстрації вхідної кореспонденції самі по собі не свідчать про дату отримання рішення суду, а лише фіксують факт реєстрації кореспонденції суду при надходженні до позивача.

Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного Суду від 11.06.2020 у справі №183/1128/17.

Відтак, апелянтом не надано належних доказів щодо дати отримання оскаржуваного рішення (копії конверту, в якому надійшла копія оскаржуваного судового рішення).

Отже, суд вважає, що апелянтом не вказано поважних причин пропуску строку апеляційного оскарження рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 27 вересня 2021 року та не надано доказів їх поважності.

Так, відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 296 КАС України, до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Відповідно до п.п. 2 п. 3 ч. 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду сплачується судовий збір - 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Відповідно до п. 1 ч. 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання адміністративного позову майнового характеру, який подано юридичною особою, складає 1,5% ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до п. 1 ч. 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання адміністративного позову немайнового характеру, який подано юридичною особою, складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Розмір судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 27 вересня 2021 року становить 26 105 грн. 00 коп. (2270*150%) + (10*2270).

Однак, всупереч вимог КАС України, апелянтом до апеляційної скарги не додано документ про сплату судового збору.

В апеляційній скарзі викладено клопотання відповідача про відстрочення сплати судового збору.

Перевіривши клопотання Головного управління Державної казначейської служби у м. Києві про відстрочення сплати судового збору, суд вважає, що воно не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до частини першої статті 133 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», суд, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно з правовим висновком Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2021 року у справі № 0940/2276/18, положення пунктів 1, 2 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» не поширюються на юридичних осіб, незалежно від їх майнового стану. Проте положення пункту 3 частини першої статті 8 вказаного Закону можуть бути застосовані до юридичних осіб за наявності майнового критерію, але тільки у справах предметом позову яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Однак, предметом оскарження в даній справі є ненарахування пені, що виключає можливість застосування пункту 3 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» та необхідність подальшої оцінки майнового критерію.

Таким чином, апелянт не відноситься до жодної категорії, для якої передбачена можливість звільнення, відстрочення або розстрочення сплати судового збору.

З урахуванням наведеного та беручи до уваги, що особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору, суд вважає, що обставини, пов`язані з фінансуванням установ чи організацій з державного бюджету, відсутністю в ньому коштів, призначених для сплати судового збору суб`єктами владних повноважень тощо не є підставою для звільнення (відстрочення, розстрочення) від такої сплати.

Аналогічна позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 03 лютого 2020 року у справі №340/661/19.

З огляду на викладене, суд відмовляє у задоволенні клопотання Головного управління Державної казначейської служби у м. Києві про відстрочення сплати судового збору.

Згідно з ч. 2 ст. 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 Кодексу, застосовуються положення статті 169 Кодексу, відповідно до яких апеляційна скарга залишається без руху і апелянту надається строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали.

Тому, у зв`язку з викладеним, вважаю необхідним апеляційну скаргу Головного управління Державної казначейської служби у м. Києві залишити без руху та запропонувати усунути вказані недоліки апеляційної скарги шляхом подання до апеляційного суду оригіналу документу (квитанції) про сплату судового збору у встановленому Законом України "Про судовий збір" порядку в розмірі 26 105 грн. 00 коп. за наступними реквізитами: Отримувач коштів: ГУК у м.Києві/Печерс.р-н, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA1026007, код класифікації доходів бюджету: 22030101, призначення платежу: Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (номер справи), Шостий апеляційний адміністративний суд.

Керуючись ст. ст. 169, 283, 298, 328 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Головного управління Державної казначейської служби у м. Києві про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 27 вересня 2021 року.

У задоволенні клопотання Головного управління Державної казначейської служби у м. Києві про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Апеляційну скаргу Головного управління Державної казначейської служби у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду від 27 вересня 2021 року - залишити без руху.

Встановити Головному управлінню Державної казначейської служби у м. Києві строк для усунення недоліків 7 (сім) днів з моменту отримання копії даної ухвали для усунення вказаних недоліків апеляційної скарги.

У разі невиконання вимог ухвали у зазначений вище строк, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя Л. В. Бєлова