Справа № 160/9483/19
Суддя: Бухтіярова Марина Миколаївна
Дата ухвалення: 2022-01-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

28 січня 2022 року Справа 160/9483/19

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Бухтіярової М.М.

розглянувши у спрощеному позовному провадженні (у письмовому провадженні) клопотання представника третьої особи адвоката Шаровського Сергія Анатолійовича про розгляд справи за правилами загального позовного провадження у адміністративній справі з повідомленням учасників справи та призначенням підготовчого судового засідання в адміністративній справі №160/9483/19 за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних позовних вимог на предмет спору на стороні відповідача: ОСОБА_2 , про визнання протиправним та скасування припису, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради, в якій позивач просить:

- визнати протиправним та скасувати припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 14.08.2019, прийнятий Управлінням Державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради, про невиконання власником домоволодіння ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 вимог припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03.07.2019, що є порушенням абз. 4 п. 14 порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМ України від 23.05.2011 № 553.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.04.2020 у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних позовних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_3 , про визнання протиправним та скасування припису, відмовлено в повному обсязі.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 28.10.2020 рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.04.2020 було залишено без змін.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 13.12.2021 рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.04.2020 та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 28.10.2020 скасовано, а справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

04.01.2022 на виконання постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 13.12.2021 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшли матеріали адміністративної справи № 160/9483/19 за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних позовних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_2 , про визнання протиправним та скасування припису.

Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.01.2022 дана адміністративна справа розподілена судді Бухтіяровій М.М.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.01.2022 року адміністративну справу №160/9483/19 прийнято до розгляду, розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні) з 11.02.2022 року за наявними у справі матеріалами.

Цією ж ухвалою встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позов протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії цієї ухвали, разом із доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача.

Також, цією ж ухвалою суду від 10.01.2022 року витребувано від відповідача докази вжиття заходів для реалізації права позивача бути присутнім під час здійснення повторної перевірки 14.08.2019, зокрема, щодо повідомлення його про проведення повторної перевірки.

Копію ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.01.2022 направлено учасникам справи та отримано представником третьої особи адвокатом Шаровським С.А. 11.01.2022 згідно із розпискою, що міститься в матеріалах справи.

26.01.2022 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду через систему «Електронний суд» надійшло клопотання від імені представника третьої особи адвоката Шаровського Сергія Анатолійовича про розгляд справи за правилами загального позовного провадження з повідомленням учасників справи та призначенням підготовчого судового засідання, в обґрунтування якого зазначено наступне.

Предметом даної адміністративної справи є визнання протиправним та скасування припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 14.08.2019, прийнятий Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської обласної ради, про невиконання власником домоволодіння ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 вимог припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03.07.2019, що є порушенням абз. 4 п. 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 №553. ОСОБА_1 продовжує скоювати протизаконні дії, не виконує ані вимог приписів щодо незаконної будівлі, ані рішень суду, отримав підроблене право власності на будинок і здійснює його продаж. Тому, з урахуванням предмета спору справа має істотне значення для сторін. Враховуючи значення справи для сторін, категорію та складність справи, обсяг та характер доказів у справі, суспільний інтерес до розгляду даної справи, дана справа має розглядатись в порядку загального позовного провадження. Крім того, згідно з п. 8 ст. 262 КАС України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, тому, на переконання третьої особи, відповідач та третя особа будуть позбавлені можливості спростувати обставини по суті справи та прийняти участь у судовому засіданні. Розглядаючи дану адміністративну справу за правилами загального позовного провадження судом буде дотримано принципів рівності учасників судового процесу, справедливості, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, адже кожний учасник справи зможе надати свої пояснення, навести доводи, надати додаткові докази з приводу предмета спору, та зможе усно виступити у судових засіданнях, спростовуючи зокрема позовні вимоги. До того, дана справа під час першого розгляду в суді першої інстанції розглядалась за правилами загального позовного провадження. Зважаючи на викладене, керуючись ст.ст.44, 260 КАС України просить вирішити питання розгляди справи за правилами загального позовного провадження.

Розглянувши подане представником третьої особи клопотання, суд дійшов висновку про відсутність підстав для його задоволення, виходячи з наступного.

Статтею 1 Кодексу адміністративного судочинства України цей кодекс визначає юрисдикцію та повноваження адміністративних судів, встановлює порядок здійснення судочинства в адміністративних судах (далі - КАС України).

Відповідно до ч.ч.1, 4 ст.9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі.

Згідно з ч.3 ст.257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

При цьому, положенням ст.259 КАС України передбачено, що клопотання позивача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження подається у письмовій формі одночасно з поданням позовної заяви або може міститися у ній. Таке клопотання має стосуватися розгляду за правилами спрощеного позовного провадження всієї справи і не може стосуватися лише певної частини позовних вимог, інакше суд повертає його без розгляду, про що зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі (ч.1 ст. 260 КАС України).

Відповідно до ч.ч.2-5 ст.260 КАС України у випадку, передбаченому частиною першою статті 259 цього Кодексу, за наслідками розгляду відповідного клопотання позивача суд з урахуванням конкретних обставин справи може: 1) задовольнити клопотання та визначити строк відповідачу для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження; або 2) відмовити в задоволенні клопотання та розглянути справу за правилами загального позовного провадження. Якщо суд за результатами розгляду клопотання позивача дійде висновку про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, він зазначає про це в ухвалі про відкриття провадження у справі. Якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обгрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням. Якщо відповідач не подасть у встановлений судом строк такі заперечення, він має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк із поважних причин.

Отже, Кодексом адміністративного судочинства України передбачено право саме сторін звернення до суду із клопотанням щодо вирішення питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження.

Разом з тим, щодо доводів представника третьої особи про необхідність розгляду даної справи в порядку загального позовного провадження, суд вважає необхідне зазначити наступне.

Частинами 1-3 ст.12 КАС України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

При цьому, частиною 4 ст.12 КАС України чітко визначено, що виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років";

6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.

Умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Згідно із ч.2 ст.257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Згідно з ч.4 цієї статті за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, цим Кодексом визначено виключні категорії спорів, які не можуть бути розглянуті адміністративним судом в порядку спрощеного позовного провадження.

При цьому, законодавець чітко визначив, що за правилами спрощеного позовного провадження може розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, перелічених у ч.4 ст.12 КАС України та ч.4 ст. 257 КАС України.

Предмет спору у даній справі не віднесений до категорій, перелічених у ч. 4 ст. 12 КАС України та ч. 4 ст. 257 КАС України.

Спрощене позовне провадження передбачено законодавцем для розгляду справ як незначної складності, перелік яких визначений ч.6 ст.12 КАС України, так і інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Крім того, законодавець не пов`язує законність та обґрунтованість судового рішення з викликом сторін у судове засідання.

Також суд зазначає, що у заявленому представником третьої особи клопотанні не зазначено та не обґрунтовано, в чому полягає значимість справи для сторін (позивача, відповідача), дослідження яких саме матеріалів (доказів) та надання яких саме пояснень є необхідним саме у судовому засіданні та яким чином розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін (у письмовому провадженні) вплине на об`єктивність з`ясування обставин справи або їх повноту.

Суд звертає увагу на те, що розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі (частина перша статті 262 КАС України) з усіма правами, наданими сторонам Кодексом адміністративного судочинства України та наведених додатково судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом передбачає єдиний правовий режим, який забезпечує реалізацію їхніх процесуальних прав (абзац перший підпункту 3.1 пункту 3 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 25 квітня 2012 року № 11-рп/2012).

Третя особа у даній справі (його представник) не обмежена у своєму праві подавати пояснення суду по суті спору, подавати докази, подавати заяви та клопотання, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб, та користуватись усіма наданими процесуальними правами учасників справи.

Також, положення Кодексу адміністративного судочинства України гарантують права учасників справи безпосередньо знайомитись з матеріалами справи, зокрема і з аргументами сторін та інших учасників та реагувати на ці аргументи відповідно до процесуального законодавства.

Отже, принцип змагальності сторін, рівності учасників судового процесу забезпечується і при розгляді судом справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

Щодо доводів представника третьої особи про те, що первинно справа розглядалась судом першої інстанції в загальному позовному провадженні, суд зазначає, що справа надійшла на новий розгляд та за наслідком автоматизованого розподілу передана новому складу суду.

З огляду на викладене, суд вважає, що клопотання представника третьої особи не підлягає задоволенню, та за можливе продовжити розгляд справи №160/9483/19 у спрощеному провадженні без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Керуючись ст. ст. 9, 12, 257, 259, 260, 262, 248, 256 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника третьої особи адвоката Шаровського Сергія Анатолійовича про розгляд справи за правилами загального позовного провадження у адміністративній справі з повідомленням учасників справи та призначенням підготовчого судового засідання в адміністративній справі №160/9483/19 за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних позовних вимог на предмет спору на стороні відповідача: ОСОБА_2 , про визнання протиправним та скасування припису - відмовити.

Ухвала не може бути оскаржена окремо, але заперечення проти неї можуть бути включені до скарги на судове рішення, ухвалене за результатами розгляду даної справи.

Суддя М.М. Бухтіярова