Справа № 520/12821/21
Суддя: Волошин Д.А.
Дата ухвалення: 2022-02-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

01 лютого 2022 р. № 520/12821/21

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Волошин Д.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- скасувати рішення Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області №7 та №8 від 19 лютого 2020 р. до протоколу по справі №74 про відмову ОСОБА_1 в перерахунку пенсії;

- визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області щодо не здійснення перерахунку пенсії ОСОБА_1 з врахуванням в пільговому розмірі спеціального стажу, який дає право ОСОБА_1 на пенсію за віком на пільгових умовах за Списком № 1, та як працівника, безпосередньо зайнятого повний робочий день на підземних роботах, - періоди його роботи на Шахті імені 23 з`їзду КПРС Державного підприємства «Ровенькиантрацит», що перейменована у Шахту № 81 «Київська» ДП «Ровенькиантрацит», учнем гірником підземним з повним робочим днем під землею з 10.06.1991 по 07.07.1991, гірником підземним з повним робочим днем під землею з 08.07.1991 по 02.02.1992, гірничим майстром підземним з повним робочим днем під землею з 03.02.1992 по 18.01.1996, машиністом підіймальної машини з повним робочим днем під землею з 19.01.1996 по 31.12.2009;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області зарахувати у відповідному пільговому розмірі ОСОБА_1 до спеціального стажу, який дає йому право на пенсію на пільгових умовах за списком №1 виробництв, робіт, професій, посад і показників, затвердженим Кабінетом Міністрів України, зайнятість на яких дає право на пенсію на пільгових умовах, та як працівника, безпосередньо зайнятого повний робочий день на підземних роботах за Списком № 1, та який дає право на пільгову пенсію за віком згідно ст.ст. 1 та 8 Закону України «Про підвищення престижності шахтарської праці», періоди його роботи на Шахті імені 23 з`їзду КПРС Державного підприємства «Ровенькиантрацит», що перейменована у Шахту № 81 «Київська» ДП «Ровенькиантрацит», учнем гірником підземним з повним робочим днем під землею з 10.06.1991 по 07.07.1991, гірником підземним з повним робочим днем під землею з 08.07.1991 по 02.02.1992, гірничим майстром підземним з повним робочим днем під землею з 03.02.1992 по 18.01.1996, машиністом підіймальної машини з повним робочим днем під землею з 19.01.1996 по 31.12.2009, з 01 лютого 2020 року.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 16.08.2021 позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії - повернуто позивачу.

Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 14.12.2021 апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено. Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 16.08.2021 у справі №520/12821/21 скасовано. Справу №520/12821/21 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про скасування рішення та зобов`язання вчинити дії направлено до Харківського окружного адміністративного суду для продовження розгляду.

Згідно витягу з протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 27.01.2021 справу №520/12821/21 передано на розгляд судді Волошину Д.А.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Вивчивши матеріали позовної заяви, суд встановив, що вона не відповідає вимогам статті 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно ч. 1 ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Відповідно до частини 4 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Як вбачається з матеріалів справи на адресу позивача супровідним листом від 16.08.2021 направлено позовну заяву з доданими матеріалами.

Суд зазначає, що в матеріалах справи наявна лише копія адміністративного позову.

Частиною 3 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, встановлюється ставка судового збору у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" установлено у 2021 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2021 року - 2270,00 грн.

Як вбачається з позовних вимог, предметом позову у даній справі є вимога немайнового характеру, а отже ставка судового збору за подання даного позову становить 908,00 грн.

В матеріалах справи докази сплати судового збору відсутні.

При цьому, у тексті адміністративного позову зазначено, що відповідно до ст. 5 Закону України Про судовий збір позивач звільнений від сплати судового збору як учасник бойових дій.

З приводу вказаного суд зазначає, що відповідно до положень пункту 13 частини 1 статті 5 Закону № 3674-VI від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Зі змісту вказаної норми вбачається, що пунктом 13 частини 1 статті 5 Закону №3674-VI звільнення від сплати судового збору осіб, які мають, зокрема статус ветеранів війни - учасників бойових дій, обмежено справами, пов`язаними з порушенням їхніх прав. Тобто встановлені цим Законом положення стосуються випадків звернення до адміністративного суду за захистом прав, пов`язаних винятково зі статусом учасника бойових дій, і не поширюються на подання позовних заяв до суду із вимогами, що виходять за межі таких спірних правовідносин.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом. У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

При цьому, перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 Закону України від 22 жовтня 1993 року №3551-XII Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту. Серед них немає права на звернення до суду зі звільненням від сплати судового збору з вимогами, подібними до тих, з якими позивач звернувся у цій справі.

Отже, пред`явлений ОСОБА_1 позов до ГУ ПФУ в Харківській області спрямований на захист його права як пенсіонера щодо отримання належних сум пенсії та не стосується питань його соціального захисту як учасника бойових дій, про які йдеться у статті 12 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту», а тому судовий збір має бути сплачений на загальних підставах.

Аналогічний висновок щодо застосування норм права викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі №9901/311/19, від 12 лютого 2020 року у справі №545/1149/17, від 06.05.2020 року у справі №9901/70/20 та підтверджений в постановах Верховного Суду від 09.07.2020 у справі №П/811/201/16, від 19.10.2020 у справі №240/934/20, від 21.04.2021 у справі №240/8644/20, які на підставі ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України мають бути враховані судом до спірних правовідносин.

Також, перевіривши матеріали справи з приводу додержання позивачем строків звернення до суду з вказаним позовом, суд зазначає наступне.

Частинами 1 та 2 статті 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Суд зазначає, що Верховним Судом у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного, останньою у часі практикою, сформовано правові висновки у постанові від 31 березня 2021 року по справі № 240/12017/19 щодо строку звернення до адміністративного суду у спірних правовідносинах.

Відповідно до ч. 2 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, Судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав у вказаній постанові зазначає наступне:

"Верховний Суд наголошує на тому, що встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою соціальних спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття «дізнався» та «повинен був дізнатись».

Так, під поняттям «дізнався» необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.12.2020 у справі № 510/1286/16-а вказала на те, що у спорах, що виникають з органами Пенсійного фонду України, особа може дізнатися, що її права порушені, зокрема, при отриманні від органу Пенсійного фонду України відповіді (листа-відповіді, листа-роз`яснення) на надісланий запит щодо розміру пенсії, нормативно-правових документів (про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність/несвоєчасність її перерахунку), на підставі яких був здійснений саме такий розрахунок.

Поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 №340/1019/19).

В свою чергу, суд наголошує на тому, що пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує. Така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про рішення, на підставі якого було здійснено призначення пенсії чи був здійснений її перерахунок, з яких складових вона складається, як обрахована та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок чи розрахунок її складових.

Отже, з дня отримання пенсійної виплати особою, якій призначена пенсія вона вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів. Винятком з цього правила є випадок, коли така особа без зайвих зволікань, в розумний строк після отримання пенсійної виплати, демонструючи свою необізнаність щодо видів та розміру складових призначеної (перерахованої) їй пенсії звернулась до пенсійного органу із заявою про надання їй відповідної інформації. В такому випадку особа вважається такою, що дізналась про порушення її прав при отриманні від пенсійного органу відповіді на подану нею заяву."

Слід зауважити, що правовідносини, з приводу яких позивач звернувся до суду, виникли 19.02.2020, водночас з цим позовом позивач звернувся 12.07.2021, що підтверджується відтиском штампу поштової служби на конверті, тобто з істотним пропуском строку, передбаченого статтею 122 КАС України.

Позивачем разом з позовною заявою та на виконання ухвали суду про залишення позову без руху було подано заяви про поновлення строку звернення до суду, в якій позивач зазначав, що у відділі обслуговування громадян в м. Ізюмі 24 вересня 2020 року позивачу видали копію рішень Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області №7 та №8 від 19.02.2020, якими відмовлено в перерахунку пенсії, оскільки надані довідки видані з території, які непідконтрольні українській владі, та не підтверджені первинними документами, так як трудовий архів зберігається на території, де органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження та на які припинено приймання поштових відправлень. З метою збору додаткових архівних документів, у жовтні 2020 року позивач виїхав до м. Ровеньки Луганської області, що є тимчасово окупованою територією України, та де фактично зберігається трудовий архів шахти. У жовтні 2020 року ОСОБА_1 отримав у м. Ровеньки Луганської області первинні накази за період 1991-2011 роки, а саме копії наказів №430/к від 10.06.1991, №523/к від 08.07.1991, № 90/к від 03.02.1992, № 65/к від 19.01.1996, № 2040/к від 29.12.2011 та № 1/к від 30.12.2011. Проте у зв`язку із запровадженням суворого карантину з метою запобігання поширенню коронавірусу СОVID-19 позивач зазначає, що не міг виїхати з тимчасово окупованої території, так як незаконні збройні формування не випускали громадян за межі так званої Луганської народної республіки, а тому він не міг скористатись поштою або укласти договір щодо надання правничої допомоги адвоката. Лише у травні 2021 року позивач зміг виїхати з тимчасово окупованої території України, так як незаконні збройні формування послабили карантині заходи. Також позивач зазначив, що згідно інформації з Державної прикордонної служби України про перетинання державного кордону України ОСОБА_1 перетнув державний кордон України на виїзд 25 вересня 2020 р., а повернувся лише 11 травня 2021 року, тобто перебував за межами України, а тому пропустив строк звернення до адміністративного суду.

Щодо інформації з Державної прикордонної служби України про перетинання державного кордону України ОСОБА_1 , викладеної у листі від 22.07.2021 №480, суд зазначає наступне.

Державною прикордонною службою України відповідно до пункту 23 Положення про базу даних "Відомості про осіб, які перетнули державний кордон України", затвердженого наказом Адміністрації Держприкордонслужби України від 25.06.2007 № 472, зареєстрованим у Мін`юсті 05.07.2007 за № 765/14032, надано відповідь на запит представника позивача щодо перетинання ОСОБА_1 державного кордону України, лінії розмежування в межах з Донецькою та Луганською областями та тимчасово окупованою територією АР Крим, у зазначені у запиті періоди (з 01.09.2020 по 30.09.2020, з 01.05.2021 по 31.05.2021).

З приводу цього суд зазначає, що у запиті представник позивача просив надати інформацію за вересень 2020 року та травень 2021 року, інші періоди у запиті не зазначені, тому у суду відсутня можливість перевірити, чи виїздив позивач з тимчасово окупованої території до травня 2021 року.

Таких доказів позивачем також до суду не подано, у зв`язку з чим твердження позивача про наявність перешкод у виїзді на територію, підконтрольну Україні, є необґрунтованими.

Також позивачем до позовної заяви не додано доказів в обґрунтування неможливості подання позовної заяви у строк, встановлений ст. 122 КАС України, а саме не надано доказів перебування позивача у м. Ровеньки Луганської області, що є тимчасово окупованою територією України, та неможливості виїзду з тимчасово окупованої території до травня 2021 року.

Частиною 6 ст. 161 КАС України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в якій вказати підстави для поновлення строку.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 123 КАС України при цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Таким чином, усуваючи недоліки позовної заяви позивачу необхідно надати до суду оригінал документу про сплату судового збору у розмірі 908,00 грн. за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, за наступними реквізитами: отримувач коштів ГУК Харків обл/мХар Основ"ян/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37874947; банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.); код банку отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача UA4020661; код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу - "*;101; (код платника); судовий збір за позовом (ім`я/назва платника), Харківський окружний адміністративний суд"; оригінал позовної заяви з копіями доданих до неї документів для суду та з копією для відповідача; заяви про поновлення строку звернення до суду із зазначенням інших поважних причин його пропуску та з доказами поважності таких причин.

Відповідно до ч. 2 ст. 123 Кодексу адміністративного судочинства України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Керуючись статтями 122, 123, 160, 161, 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду - залишити без задоволення.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Надати позивачу термін - десять календарних днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання до суду квитанції про сплату судового збору у розмірі 908,00 грн, оригіналу позовної заяви з копіями доданих до неї документів для суду та з копією для відповідача; заяви про поновлення строку звернення до суду із зазначенням інших поважних причин його пропуску та з доказами поважності таких причин.

Копію ухвали невідкладно надіслати позивачу.

Роз`яснити позивачеві, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.А. Волошин