Справа № 520/14747/2020
Суддя: Єгупенко В.В.
Дата ухвалення: 2022-01-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

31 січня 2022 року Справа № 520/14747/2020

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді Єгупенка В.В.,

розглянувши в письмовому провадженні у м. Харкові, в приміщенні суду заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), який діє в інтересах ОСОБА_2 про зміну способу і порядку виконання додаткового рішення по справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) до Орільської селищної ради (Харківська обл., Лозівський район, смт Орілька, вул. Перемоги, 58) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 02.12.2020 адміністративний позов ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) до Орільської селищної ради (Харківська обл., Лозівський район, смт Орілька, вул. Перемоги, 58) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії задоволено частково. Визнано дії Орільської селищної раді щодо відмови у задоволенні запиту №1 на отримання публічної інформації ОСОБА_2 (відмову у наданні інформації) від 03.04.2020 незаконними. Зобов`язано Орільську селищну раду повторно розглянути запит №1 ОСОБА_2 на отримання публічної інформації від 03.04.2020, з урахуванням висновків суду. В іншій частині позову відмовлено.

На виконання зазначеного рішення суду Харківським окружним адміністративним судом видано виконавчі листи №520/14747/2020.

Додатковим рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 14.12.2020 заяву ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 ), який діє в інтересах ОСОБА_2 про ухвалення додаткового рішення у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) до Орільської селищної ради (Харківська обл., Лозівський район, смт Орілька, вул. Перемоги, 58) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії задоволено.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Орільської селищної ради () на користь ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 5000 грн. (п?ять тисяч гривень).

Зазначене рішення суду набрало законної сили 14.01.2021.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 07.06.2021 заяву ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 ), який діє в інтересах ОСОБА_2 про заміну сторони виконавчого провадження у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) до Орільської селищної ради (Харківська обл., Лозівський район, смт Орілька, вул. Перемоги, 58) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії задоволено.

Замінено боржника у виконавчому листі Харківського окружного адміністративного суду у справі №520/14747/2020 з Орільської селищної ради (64640 Харківська обл., Лозівський р-н, смт. Орілька, вул. Перемоги, 58, Код ) на Лозівську міську раду Харківської області (64602, Харківська обл., м. Лозова, вул. Ярослава Мудрого, 1, Код ).

20.01.2022 до суду надійшла заява Клімаш Андрія Сергійовича, який діє в інтересах ОСОБА_2 , в якій представник просив змінити спосіб та порядок виконання додаткового рішення Харківського окружного адміністративного суду від 14 грудня 2020 року у справі № 520/14747/2020 шляхом стягнення на користь ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 5000 грн (п`ять тисяч гривень) за рахунок бюджетних асигнувань Лозівської міської ради Харківської області з рахунків виконавчого комітету Лозівської міської ради Харківської області (, адреса: 64602, Харківська обл., місто Лозова, вулиця Ярослава Мудрого, будинок 1).

Суд, розглянувши заяву позивача, дослідивши доводи заяви, надані до матеріалів справи доказів, дійшов наступного.

Судовим розглядом встановлено, що додатковим рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 14.12.2020 заяву ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 ), який діє в інтересах ОСОБА_2 про ухвалення додаткового рішення у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) до Орільської селищної ради (Харківська обл., Лозівський район, смт Орілька, вул. Перемоги, 58) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії задоволено.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Орільської селищної ради () на користь ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 5000 грн. (п?ять тисяч гривень).

Зазначене рішення суду набрало законної сили 14.01.2021.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 07.06.2021 заяву ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 ), який діє в інтересах ОСОБА_2 про заміну сторони виконавчого провадження у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) до Орільської селищної ради (Харківська обл., Лозівський район, смт Орілька, вул. Перемоги, 58) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії задоволено.

Як убачається з матеріалів справи, рішенням Лозівської міської ради Харківської області від 11.12.2020 №44 розпочато процедуру реорганізації Орільської селищної ради, шляхом приєднання до Лозівської міської ради Харківської області (, Харківська обл., м. Лозова, вул. Я. Мудрого,1). Визначено, що Лозівська міська рада Харківської області є правонаступником всього майна, прав та обов`язків Орільської селищної ради, яка ввійшла до складу Лозівської територіальної громади.

Відповідно до пп1 п.6-1 Прикінцевих та перехідних положень ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні» до прийняття закону про адміністративно-територіальний устрій України закінчення повноважень сільських, селищних, міських рад, їхніх виконавчих органів, а також реорганізація сільських, селищних, міських рад, їхніх виконавчих органів як юридичних осіб у зв`язку із змінами в адміністративно-територіальному устрої України здійснюються з урахуванням таких положень: у день набуття повноважень сільською, селищною, міською радою, обраною територіальною громадою, територія якої затверджена Кабінетом Міністрів України (далі - сформована територіальна громада), припиняються повноваження сільських, селищних, міських рад, сільських, селищних, міських голів, обраних територіальними громадами, територія яких включена до території сформованої територіальної громади (далі - розформовані територіальні громади).

В свою чергу, за приписами частин 1, 2 статті 104 Цивільного кодексу України юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників. Юридична особа є такою, що припинилася, з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення.

Згідно відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, Орільська селищна рада () перебуває у стані припинення.

Тобто, вибуття юридичної особи у відносинах, щодо яких виник спір у розумінні ч.1 ст. 379 КАС України, фактично означає припинення державної реєстрації цієї особи шляхом внесення відповідного запису до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань у встановленому законом порядку.

Таким чином, Лозівська міська рада Харківської області є правонаступником відповідача у даній справі, у зв`язку з чим суд дійшов висновку про заміну сторони виконавчого провадження.

Листом від 25.11.2021 Лозівська міська рада Харківської області повідомила, що остання як юридична особа не обслуговується в органах казначейства, не має відкритих рахунків та не є розпорядником будь-яких бюджетних коштів. У зв`язку з цим, виконати рішення Харківського окружного адміністративного суду по справі №520/14794/2020 не має можливості.

Відповідно до ч.1-3 ст. 378 КАС України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника.

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Положеннями ч.ч.2 та 3 ст. 14 КАС України передбачено, що судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Невиконання судових рішень тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Аналогічні положення містяться у статті 370 КАС України (обов`язковість судових рішень).

Згідно зі ст. 2 Закону України від 05.06.2012 року №4901-VI "Про гарантії держави щодо виконання судових рішень" держава гарантує виконання рішення суду про стягнення коштів та зобов`язання вчинити певні дії щодо майна, боржником за яким є, зокрема, державний орган; державні підприємство, установа, організація.

Відповідно до ч.1 ст. 7 вказаного Закону виконання рішень суду про зобов`язання вчинити певні дії щодо майна, боржником за якими є державний орган, державне підприємство, юридична особа, здійснюється в порядку, встановленому Законом України "Про виконавче провадження", з урахуванням особливостей, встановлених цим Законом.

Зазначені приписи чинного законодавства свідчать, що судовий акт, який набрав законної сили, підлягає обов`язковому та безумовному виконанню особою, на яку покладено такий обов`язок.

Це означає, що особа, якій належить виконати судовий акт, повинна здійснити достатні дії для організації процесу його виконання, незалежно від будь-яких умов, оскільки інше суперечило б запровадженому статтею 8 Конституції України принципу верховенства права.

Однак, у разі невиконання рішення суду в добровільному порядку існує механізм примусового виконання рішення.

Так, положеннями Закону України Про виконавче провадження визначено умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх у добровільному порядку.

Згідно із до ч.3 ст. 33 Закону України "Про виконавче провадження", за наявності обставин, що ускладнюють виконання судового рішення або роблять його неможливим, сторони, а також виконавець за заявою сторін або державний виконавець з власної ініціативи у випадку, передбаченому Законом України "Про гарантії держави щодо виконання судових рішень", мають право звернутися до суду, який розглядав справу як суд першої інстанції, із заявою про встановлення або зміну способу і порядку виконання рішення.

Разом з тим, суд звертає увагу, що метою адміністративного судочинства є ефективний захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (ст. 2 КАС України).

Бюджетні асигнування на погашення заборгованості визначаються законом про Державний бюджет України на відповідний рік.

Відповідно до підпункту 3 пункту 4 Положення про Державну казначейську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 15 квітня 2015 року №215, Казначейство відповідно до покладених на нього завдань та в установленому законодавством порядку здійснює безспірне списання коштів державного та місцевих бюджетів або боржників на підставі рішення суду.

Пунктом 9 вказаного Положення встановлено, що Казначейство здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Постановою Кабінету Міністрів України від 03 серпня 2011 року № 845 затверджено Порядок виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників /далі - Порядок № 845/, який визначає механізм виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, прийнятих судами, а також іншими державними органами (посадовими особами), які відповідно до закону мають право приймати такі рішення.

За визначенням, наведеним у пункті 2 цього Порядку, безспірне списання - операції з коштами державного та місцевих бюджетів, що здійснюються з метою виконання Казначейством та його територіальними органами (далі - органи Казначейства) рішень про стягнення коштів без згоди (подання) органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, боржників, органів місцевого самоврядування та/або державних органів на підставі виконавчих документів.

За приписом пункту 3 Порядку № 845 рішення про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників виконуються на підставі виконавчих документів виключно органами Казначейства у порядку черговості надходження таких документів до органів Казначейства (про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів - з попереднім інформуванням Мінфіну, про стягнення коштів боржників - у межах відповідних бюджетних призначень, наданих бюджетних асигнувань (залишків коштів на рахунках підприємств, установ, організацій).

Відповідно до підпункту 2 пункту 4 Порядку № 845 органи Казначейства вживають заходів до виконання виконавчих документів протягом установленого строку, а відповідно до підпункту 4 пункту 5 цього ж Порядку під час виконання виконавчих документів органи Казначейства мають право вимагати від боржників вжиття ними заходів до виконання виконавчих документів та за результатами їх виконання.

Пунктом 6 Порядку № 845 встановлено, що у разі прийняття рішення про стягнення коштів стягувач подає органові Казначейства в установлений зазначеним органом спосіб: заяву про виконання такого рішення із зазначенням реквізитів банківського рахунка (у разі наявності - довідку банку), назви банку, його МФО та коду ЄДРПОУ, номера рахунка (поточний, транзитний, картковий), прізвища, імені, по батькові (повне найменування - для юридичної особи) власника рахунка, на який слід перерахувати кошти, або даних для пересилання коштів через підприємства поштового зв`язку, що здійснюється за рахунок стягувача (прізвище, ім`я, по батькові адресата, його поштова адреса (найменування вулиці, номер будинку, квартири, найменування населеного пункту, поштовий індекс), реквізити банківського рахунка поштового відділення); оригінал виконавчого документа; судові рішення про стягнення коштів (у разі наявності); оригінал або копію розрахункового документа (платіжного доручення, квитанції тощо), який підтверджує перерахування коштів до відповідного бюджету (у судових рішеннях про стягнення коштів з відповідного бюджету). До заяви можуть додаватися інші документи, які містять відомості, що сприятимуть виконанню рішення про стягнення коштів (довідки та листи органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, або органів місцевого самоврядування, рішення органів досудового розслідування та прокуратури тощо).

Відповідно до пунктів 24 та 25 Порядку № 845 стягувачі, на користь яких прийняті рішення про стягнення коштів з рахунків боржника, подають до органу Казначейства, в якому обслуговується боржник (відкриті рахунки), або за його місцезнаходженням документи, зазначені у пункті 6 цього Порядку. Якщо боржник обслуговується централізованою бухгалтерією, зазначені документи подаються до органу Казначейства, в якому відкрито рахунки відповідної бюджетної установи, при якій створена така централізована бухгалтерія (далі - централізоване обслуговування боржника).

Безспірне списання коштів з рахунка боржника здійснюється в першочерговому порядку. Проведення платежів з рахунка боржника здійснюється після безспірного списання у разі наявності коштів на рахунку. На час здійснення безспірного списання коштів проводяться платежі боржника: за захищеними видатками, визначеними Бюджетним кодексом України; із сплати податків і зборів, у тому числі судового збору; поштових послуг під час здійснення переказу коштів із соціальних виплат, передбачених державним бюджетом на відповідний рік (у тому числі пенсій всіх видів та поштових послуг з доставки та виплати сум компенсаційних виплат); за видатками спеціального фонду відповідного бюджету на оплату праці та нарахування на заробітну плату, придбання медикаментів, забезпечення продуктами харчування, оплату комунальних послуг та енергоносіїв; з рахунків із спеціальним режимом використання; за рахунок позик/грантів за міжнародними договорами; у випадку, встановленому абзацом другим пункту 30 цього Порядку.

У разі наявності у боржника або головного розпорядника бюджетних коштів окремої бюджетної програми для забезпечення виконання рішень суду безспірне списання коштів здійснюється лише за цією бюджетною програмою. При цьому положення пунктів 28 - 34 цього Порядку застосовуються лише щодо зазначеної бюджетної програми.

У силу пункту 31 Порядку № 845 у разі коли за визначеними органом Казначейства кодами класифікації видатків бюджету, за якими здійснюється безспірне списання коштів, відсутні відкриті асигнування (кошти на рахунках) або до кінця бюджетного періоду їх недостатньо для виконання судового рішення, орган Казначейства надсилає боржнику або бюджетній установі, що здійснює централізоване обслуговування боржника, вимогу щодо необхідності вжиття заходів для встановлення таких асигнувань або здійснення інших дій, спрямованих на виконання судового рішення.

Якщо у боржника або бюджетної установи, що здійснює централізоване обслуговування боржника, недостатньо відкритих асигнувань (коштів на рахунках) для виконання виконавчого документа, безспірне списання коштів здійснюється частково. На виконавчому документі ставиться відмітка про обсяг списаних коштів, яка засвідчується підписом відповідальної особи, скріпленим гербовою печаткою.

Боржник або бюджетна установа, що здійснює централізоване обслуговування боржника, зобов`язані протягом одного місяця після надходження зазначеної вимоги надіслати органу Казначейства письмове повідомлення про заходи, вжиті ними з метою виконання судового рішення, та у разі, коли в результаті здійснення таких заходів не забезпечено виконання судового рішення у повному обсязі, - надсилати щомісяця повідомлення про вжиті заходи. Безспірне списання коштів здійснюється з моменту відкриття відповідних асигнувань.

Як убачається з матеріалів справи, рішенням Лозівської міської ради Харківської області від 11.12.2020 №44 розпочато процедуру реорганізації Орільської селищної ради, шляхом приєднання до Лозівської міської ради Харківської області (, Харківська обл., м. Лозова, вул. Я. Мудрого,1). Визначено, що Лозівська міська рада Харківської області є правонаступником всього майна, прав та обов`язків Орільської селищної ради, яка ввійшла до складу Лозівської територіальної громади.

Відповідно до пп1 п.6-1 Прикінцевих та перехідних положень ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні» до прийняття закону про адміністративно-територіальний устрій України закінчення повноважень сільських, селищних, міських рад, їхніх виконавчих органів, а також реорганізація сільських, селищних, міських рад, їхніх виконавчих органів як юридичних осіб у зв`язку із змінами в адміністративно-територіальному устрої України здійснюються з урахуванням таких положень: у день набуття повноважень сільською, селищною, міською радою, обраною територіальною громадою, територія якої затверджена Кабінетом Міністрів України (далі - сформована територіальна громада), припиняються повноваження сільських, селищних, міських рад, сільських, селищних, міських голів, обраних територіальними громадами, територія яких включена до території сформованої територіальної громади (далі - розформовані територіальні громади).

В свою чергу, за приписами частин 1, 2 статті 104 Цивільного кодексу України юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників. Юридична особа є такою, що припинилася, з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення.

Згідно відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, Орільська селищна рада () перебуває у стані припинення.

Тобто, вибуття юридичної особи у відносинах, щодо яких виник спір у розумінні ч.1 ст. 379 КАС України, фактично означає припинення державної реєстрації цієї особи шляхом внесення відповідного запису до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань у встановленому законом порядку.

Таким чином, Лозівська міська рада Харківської області є правонаступником відповідача у даній справі, у зв`язку з чим суд дійшов висновку про заміну сторони виконавчого провадження.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 07.06.2021 заяву ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 ), який діє в інтересах ОСОБА_2 про заміну сторони виконавчого провадження у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) до Орільської селищної ради (Харківська обл., Лозівський район, смт Орілька, вул. Перемоги, 58) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії задоволено.

Замінено боржника у виконавчому листі Харківського окружного адміністративного суду у справі №520/14747/2020 з Орільської селищної ради (64640 Харківська обл., Лозівський р-н, смт. Орілька, вул. Перемоги, 58, Код ) на Лозівську міську раду Харківської області (64602, Харківська обл., м. Лозова, вул. Ярослава Мудрого, 1, Код ).

Згідно зі статтею 13 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Європейський суд з прав людини у своїх численних рішеннях сформував сталу практику оцінки ефективності засобу юридичного захисту. Засіб юридичного захисту, якого вимагає стаття 13, має бути ефективним як з практичної, так і з правової точки зору, тобто таким, що або запобігає стверджуваному порушенню чи його повторенню в подальшому, або забезпечує адекватне відшкодування за те чи інше порушення, яке вже відбулося. Навіть якщо якийсь окремий засіб юридичного захисту сам по собі не задовольняє вимоги статті 13, задоволення її вимог може забезпечуватися за допомогою сукупності засобів юридичного захисту, передбачених національним законодавством (рішення від 15.10.2009 у справі Юрій Миколайович Іванов проти України", п. 64).

Також, засіб юридичного захисту має бути ефективним в теорії права та на практиці, зокрема, в тому сенсі, що можливість його використання не може бути невиправдано ускладнена діями або бездіяльністю органів влади держави-відповідача (рішення від 18.12.1996 року у справі Аксой проти Туреччини (Aksoy v. Turkey), п. 95).

Отже, ефективність засобу захисту оцінюється не абстрактно, а з урахуванням обставин конкретної справи та ситуації, в якій опинився позивач після порушення.

Відповідно до частини першої статті 124 Конституції України правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. При цьому за своєю суттю правосуддя визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах (абзац 10 п. 9 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 30.01.2003 № 3-рп/2003).

Питання ефективності правового захисту аналізувалося у рішеннях національних судів. Зокрема, у рішенні від 16.09.2015 у справі № 21-1465а15 Верховний Суд України дійшов висновку, що рішення суду, у випадку задоволення позову, має бути таким, яке б гарантувало дотримання і захист прав, свобод, інтересів позивача від порушень з боку відповідача, забезпечувало його виконання та унеможливлювало необхідність наступних звернень до суду. Спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

Верховний Суд у своїй практиці неодноразово посилався на те, що ефективний засіб правового захисту у розумінні ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, повинен забезпечити поновлення порушеного права і одержання особою бажаного результату. Винесення рішень, які не призводять безпосередньо до змін в обсязі прав та забезпечення їх примусової реалізації - не відповідає зазначеній нормі Конвенції.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 23 жовтня 2019 року по справі №840/3112/18, яка враховується судом при розгляді даної справи відповідно до ч.5 ст. 242 КАС України.

З огляду на необхідність обрання найбільш ефективного способу захисту порушеного права, суд зазначає таке.

Положеннями ст. 1 Закону України "Про виконавче провадження" передбачено, що виконавче провадження є завершальною стадією судового провадження та примусового виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб).

Отже, у разі невиконання рішення суду в добровільному порядку, саме на стадії виконавчого провадження мають бути остаточно відновлені порушені права позивача (стягувача).

Встановлення такого способу виконання направлено на своєчасне та повне виконання судового рішення, а також відповідає вимогам прямих норм ст. 124 Конституції України.

Судом також враховується, що згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Аналізуючи встановлені судом обставини у поєднанні з наведеними нормативними положеннями, а також враховуючи відсутність доказів повного виконання додаткового рішення Харківського окружного адміністративного суду 14.12.2020, суд приходить до висновку про обґрунтованість та задоволення заяви позивача про зміну способу і порядку виконання рішення відповідно до статті 378 КАС України.

Керуючись положеннями ст. ст. 241-243, 248, 256, 294, 295, 371, 378 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), який діє в інтересах ОСОБА_2 про зміну способу і порядку виконання додаткового рішення по справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) до Орільської селищної ради (Харківська обл., Лозівський район, смт Орілька, вул. Перемоги, 58) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії задовольнити.

Змінити спосіб та порядок виконання додаткового рішення Харківського окружного адміністративного суду від 14 грудня 2020 року у справі № 520/14747/2020 шляхом стягнення на користь ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 5000 грн (п`ять тисяч гривень) за рахунок бюджетних асигнувань Лозівської міської ради Харківської області з рахунків виконавчого комітету Лозівської міської ради Харківської області (, адреса: 64602, Харківська обл., місто Лозова, вулиця Ярослава Мудрого, будинок 1).

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя В.В. Єгупенко