Справа № 160/16556/21
Суддя: Ільков Василь Васильович
Дата ухвалення: 2022-01-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді: Ількова В.В.,
при секретарі: Мартіросян Г.А.,
ВСТАНОВИВ:
14.09.2021 року КП «Безпечна та інноваційна освіта» Дніпровської міської ради звернулися до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Південного офісу Держаудитслужби, третя особа: ТОВ виробнича фірма «Сервіс» про визнання протиправним та скасування висновку.
Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу між суддями від 14.09.2021 року ця справа була розподілена судді Ількову В.В.
Ухвалою суду від 17.09.2021 року позовну заяву КП «Безпечна та інноваційна освіта» Дніпровської міської ради до Південного офісу Держаудитслужби, третя особа: ТОВ виробнича фірма «Сервіс» про визнання протиправним та скасування висновку, було залишено без руху, з підстав передбачених ст.ст. 160,161 КАС України.
Позивачем в строк, визначений в ухвалі суду, усунуті недоліки позовної заяви.
Також, ухвалою суду від 04.10.2021 року було витребувано у відповідача належним чином засвідчені копії додаткових документів, а саме:
- висновок Південного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі від 31.08.2021 року (ідентифікатор закупівлі UА-2021-03-29-001533-с);
- відомості щодо підстав здійснення моніторингу;
- накази щодо здійснення моніторингу, протоколи;
- відомості/інформацію щодо виявлених, під час моніторингу, порушень та інші наявні докази щодо суті спору.
22.10.2021 року відповідачем було подано до суду відзив на позовну заяву разом із витребуваними судом доказами по справі.
01.11.2021 року комунальним підприємством надана письмова відповідь на відзив відповідача.
17.11.2021 року відповідачем подані до суду письмові заперечення на відповідь на відзив комунального підприємства.
13.12.2021 року третя особа надали письмові пояснення по справі. Долучені додаткові докази по справі.
14.12.2021 року оголошено перерву у підготовчому засіданні; наступне підготовче засідання призначено на 18.01.2022 року.
05.01.2022 року відповідачем подана письмова відповідь на пояснення третьої особи.
17.01.2022 року комунальним підприємством подані додаткові пояснення по справі.
18.01.2022 року сторони в підготовче судове засідання не з`явилися.
Відповідно до частини 9 статті 205 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні. Позивачем до суду було подані клопотання про розгляд справи без її участі.
18.01.2022 року фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось на підставі частини четвертої статті 229 КАС України.
Суд перейшов до розгляду справи у порядку письмового провадження.
Частиною четвертою статті 243 КАС встановлено, що судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.
Позовні вимоги обґрунтовано тим, що 31 серпня 2021 року в Електронній системі публічних закупівель Рrоzоrrо було опубліковано Висновок Південного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2021-03-29-001533-с.
Як зазначено у Висновку від 31 серпня 2021 року, за результатами аналізу питання відповідності вимог ТД вимогам Закону, посадовими особами відповідача було встановлено порушення пункту 2 частини другої статті 22, частин третьої, п`ятої статті 17 Закону. За результатами аналізу питання розгляду тендерних пропозицій встановлено порушення абзаців 2, 3 пункту 1 частини першої статті 31 Закону (п. 2 Констатуючої частини Висновку).
Позивач не погоджується з інформацією, викладеною у Висновку від 31 серпня 2021 року про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2021-03-29-001533-с, та вважає, шо вказана інформація не відповідає дійсності.
На їх думку, вказаних у Висновку порушень позивачем допущено не було.
Крім того, вказують, що відповідач зобов`язує позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у спосіб, що не відповідає вимогам чинного законодавства України.
Користуючись правом, визначеним частиною 10 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», позивач звернувся до суду з цією позовною заявою.
ІІІ. ДОВОДИ ВІДПОВІДАЧА
Відповідач просить відмовити у задоволенні позовних вимог посилаючись, на те, що за результатами моніторингу процедури закупівлі складено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі за номером UA-2021-03-29-001533-с від 31.08.2021 року, який оприлюднено в електронній системі закупівель 14.07.2021 року, відповідно до норм частини шостої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», в якому зазначено опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі та зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Вказують, що Південним офісом зобов`язано Замовника здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законом порядку, зокрема розірвати договір з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку.
На їх думку, відповідачем визначено зобов`язання щодо усунення порушень шляхом розірвання договорів, з дотриманням положень чинного законодавства, як єдиний можливий шлях усунення виявлених порушень на момент проведення моніторингу.
Вважають, що доводи Комунального підприємства «Безпечна та інноваційна освіта» Дніпропетровської міської ради про порушення їх прав, свобод чи інтересів є абстрактними, не містять обґрунтування негативного впливу спірним висновком Південного офісу Держаудитслужби на їх конкретні реальні індивідуально виражені права, свободи чи інтереси та свідчать про незгоду позивача з указаним висновком, що не є тотожним порушенню права, свободи чи інтересу. Складення Південним офісом Держаудитслужби висновку про результати моніторингу закупівлі, який доводить до відома Замовника результат проведеного аналізу дотримання ним законодавства у сфері публічних закупівель, не тягне негативних наслідків для позивача.
Також вказують, що Позивачем не надано до суду належних та допустимих доказів в спростування цих обставин.
За таких обставин, оскаржуваний висновок за результатами моніторингу закупівлі №UА-2021-03-29-001533-с прийнятий відповідачем в межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, в зв`язку з чим заявлені позивачем позовні вимоги не належать до задоволення.
ІV. ДОВОДИ ТРЕТЬОЇ ОСОБИ
ТОВ виробнича фірма «Сервіс» заперечують проти розірвання Договору поставки №07/05-4 від 07.05.2021 року, оскільки належним чином виконало його умови, і погодження на розірвання цього Договору не надають.
Розірвання цього договору може спричинити товариству істотні збитки, а також завдати школи діловій репутації.
За вказаних обставин, вважають позовні вимоги обґрунтованими та законними, у зв`язку із чим просили позов задовольнити у повному обсязі.
V. ОБСТАВИНИ СПРАВИ ТА ЗМІСТ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН
Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до таких висновків.
Основним завданням КП «Безпечна та інноваційна освіта» Дніпровської міської ради є створення безпечного та комфортного середовища для закладів освіти, поліпшення стану безпеки життєдіяльності учасників освітнього процесу шляхом установлення розгалуженої системи відеонагляду на території закладів та надання електронних послуг учням, їх батькам, учителям.
З метою виконання вищезазначених завдань комунальне підприємство здійснює закупівлю необхідних товарів та послуг у порядку, визначеному вимогами Закону України «Про публічні закупівлі».
29.03.2021 року позивачем, як Замовником, в електронній системі закупівель Рrоzоrrо було оприлюднено інформацію про закупівлю: Машини для обробки даних (апаратна частина) (Комп`ютерне обладнання) очікуваною вартістю 3 062 177,00 гривень (ідентифікатор закупівлі: UА-2021-03-29-001533-с).
20 квітня 2021 р. Позивач опублікував у системі Рrоzоrrо Повідомлення про намір укласти договір.
У подальшому, 07 травня 2021 року між позивачем та переможцем відкритих торгів ТОВ ВФ «СЕРВІС» було укладено Договір поставки № 07/05-4, згідно з умовами якого постачальник ТОВ ВФ «СЕРВІС» зобов`язався поставити товар, який був предметом закупівлі UА-2021-03-29-001533-с.
Станом на 14.09.2021 року, дату звернення з цим позовом до суду, умови Договору поставки №07/05-4 виконано сторонами у повному обсязі: Товариство з обмеженою відповідальністю Виробнича фірма «СЕРВІС» поставило передбачений Договором товар, а Позивач цей товар оплатив у повному обсязі.
Південним офісом Держаудитслужби, згідно вимог статті 8 Закону № 922, статей 2,5 Закону № 2939, підпункту 2 пункту 4 Положення про Південний офіс Держаудитслужби, що затверджено наказом Держаудитслужби від 02.06.2016 року № 23, на підставі наказу від 16.08.2021 року № 469 було здійснено моніторинг відкритих торгів Комунального підприємства «Безпечна та інноваційна освіта» Дніпропетровської міської ради за предметом: Поточний середній ремонт автомобільної дороги загального користування місцевого значення О1719372 /М-03/- Машівка - Карлівка на ділянці км0+000-км36+295 Полтавського та Машівського районів Полтавської області (окремими ділянками) (за кодом ДК 021:2015 - 45230000-8 -Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь), яку проведено Комунальним підприємством «Безпечна та інноваційна освіта» Дніпропетровської міської ради, очікуваною вартістю 3 062 177,00 грн з ПДВ (інформація про закупівлю оприлюднена за номером ID: UА-2021-03-29-001533-с).
Підставою для прийняття рішення про початок моніторингу була Інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель
За результатами моніторингу процедури закупівлі складено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі за номером UА-2021-03-29-001533-с від 31.08.2021 року, який було оприлюднено в електронній системі закупівель - 31.08.2021 року.
У Висновку від 31 серпня 2021 року зазначено, що за результатами аналізу питання відповідності вимог ТД вимогам Закону, посадовими особами відповідача було встановлено порушення пункту 2 частини другої статті 22, частин третьої, п`ятої статті 17 Закону. За результатами аналізу питання розгляду тендерних пропозицій встановлено порушення абзаців 2, 3 пункту 1 частини першої статті 31 Закону (п. 2 Констатуючої частини Висновку).
У пункті 3 Констатуючої частини Висновку (Зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, (у разі наявності таких порушень) відповідач зазначає, про те, що з огляду на встановлене порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись положеннями статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Південний офіс Держаудитслужби зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законодавством порядку, зокрема розірвати договір з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.
Позивач не погоджується з таким висновком відповідача, вважає їх неналежними та такими, що порушують їх права та інтереси.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд врахував такі обставини справи та положення чинного законодавства України.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає про таке.
VІ. ПРАВОВЕ РЕГУЛЮВАННЯ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН
Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначає Закон України від 26.01.1993 №2939 «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі - Закон №2939).
Згідно з ч.1 ст.1 Закону №2939 здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).
Відповідно до ст.2 Закону №2939 головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Порядок проведення органом державного фінансового контролю державного фінансового аудиту, інспектування установлюється Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до ст.5 Закону №2939 контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється, зокрема, шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі». Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Закон України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 року №922 (далі - Закон №922) визначає правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад. Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.
Відповідно до ст.8 Закону №922, моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії. Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини 4 статті 22 цього Закону.
Рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.

Відповідно до ч.ч. 4-7 ст.8 Закону №922, строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

Протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.

Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.

За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Так, форму висновку про результати моніторингу закупівель та порядок його заповнення затверджено наказом Держаудитслужби від 23.04.2018 №86, який зареєстровано в Міністерстві юстиції України 01.06.2018 за №654/32106 (далі - Порядок №86).

Відповідно до розділу ІІІ Порядку №86, у пункті 1 констатуючої частини висновку зазначаються: 1) дата закінчення моніторингу закупівлі відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі»; 2) питання, що стало предметом аналізу дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель, перелік проаналізованих документів та інформації, інші дії органу державного фінансового контролю, яких було вжито відповідно до законодавства для забезпечення проведення моніторингу закупівлі; 3)опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу закупівлі, із зазначенням: структурної одиниці нормативно-правового акта, норми якої порушено, його виду, найменування суб`єкта нормотворення, дати прийняття та його реєстраційного індексу (крім законів), заголовка, а в разі відсилання до зареєстрованого нормативно-правового акта - також дати і номера його державної реєстрації в Міністерстві юстиції України. При зазначенні структурної одиниці закону зазначається тільки її заголовок (крім законів про внесення змін); найменування та реквізитів документів, на підставі яких зроблено висновок про наявність порушення (у разі потреби також деталізуються суть та обставини допущення порушення).

У пункті 2 робиться висновок про наявність чи відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель за кожним із питань, що аналізувалися.

У разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якої орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

VІІ. ОЦІНКА СУДУ

Як вбачається з оспорюваного висновку, у висновку від 31 серпня 2021 року зазначено, що за результатами аналізу питання відповідності вимог ТД вимогам Закону, посадовими особами відповідача встановлено порушення пункту 2 частини другої статті 22, частин третьої, п`ятої статті 17 Закону. За результатами аналізу питання розгляду тендерних пропозицій встановлено порушення абзаців 2, 3 пункту 1 частини першої статті 31 Закону (п.2 Констатуючої частини Висновку).

У відповідності до положень п. 2) ч. 2 ст. 22 Закону України «Про публічні закупівлі» у тендерній документації зазначаються, зокрема, такі відомості: один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації», та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.

Для об`єднання учасників замовником зазначаються умови щодо надання інформації та способу підтвердження відповідності таких учасників установленим кваліфікаційним критеріям та підставам, встановленим статтею 17 цього Закону.

Згідно з ч.3 та ч. 5 ст. 17 Закону учасник процедури закупівлі в електронній системі закупівель під час подання тендерної пропозиції підтверджує відсутність підстав, передбачених пунктами 5, 6, 12 і 13 частини першої та частиною другою цієї статті. Спосіб документального підтвердження згідно із законодавством щодо відсутності підстав, передбачених пунктами 5, 6, 12 і 13 частини першої та частиною другою цієї статті, визначається замовником для надання таких документів лише переможцем процедури закупівлі через електронну систему закупівель.

Замовник не вимагає документального підтвердження публічної інформації, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації» та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним, або публічної інформації, що є доступною в електронній системі закупівель.

Згідно з абзацами 2 та 3 ч. 1 ст. 31 Закону замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо, учасник процедури закупівлі:

не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства;

зазначив у тендерній пропозиції недостовірну інформацію, що є суттєвою при визначенні результатів процедури закупівлі, яку замовником виявлено згідно з частиною п`ятнадцятою статті 29 цього Закону.

Відповідно до абзацу першого частини третьої статті 22 Закону тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.

Згідно з частиною п`ятнадцятою статті 29 Закону за результатами розгляду та оцінки тендерної пропозиції/пропозиції замовник визначає переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та приймає рішення про намір укласти договір про закупівлю згідно з цим Законом.

Замовник має право звернутися за підтвердженням інформації, наданої учасником, до органів державної влади, підприємств, установ, організацій відповідно до їх компетенції.

У разі отримання достовірної інформації про невідповідність переможця процедури закупівлі вимогам кваліфікаційних критеріїв, підставам, установленим частиною першою статті 17 цього Закону, або факту зазначення у тендерній пропозиції будь-якої недостовірної інформації, що є суттєвою при визначенні результатів процедури закупівлі, замовник відхиляє тендерну пропозицію такого учасника.

У разі якщо учасник стає переможцем декількох або всіх лотів, замовник може укласти один договір про закупівлю з переможцем, об`єднавши лоти.

Так, згідно пункту 1 Констатуючої частини Висновку, порушення, фактично зводяться до твердження, що переможцем торгів - Товариством з обмеженою відповідальністю Виробничою фірмою «СЕРВІС» у складі тендерної пропозиції не надано копій трудових книжок працівників, надано документи, які не засвідчені власноручним підписом та без накладання кваліфікованого електронного підпису на кожен з таких документів, а відповідно Позивачем не було відхилено тендерну пропозицію учасника ТОВ ВФ «СЕРВІС» у той час, коли учасник ТОВ ВФ «СЕРВІС» не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям через надання начебто не засвідчених у встановленому порядку документів.

Крім того, на думку відповідача, позивач безпідставно вимагав надання учасниками торгів довідок у довільній формі з інформацією, що міститься у відкритих єдиних державних реєстрах.

Однак, такі твердження контролюючого органу про невідповідність Товариства з обмеженою відповідальністю Виробничою фірмою «СЕРВІС» кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям є передчасними.

Згідно матеріалів справи, вказаним підприємством належним чином було засвідчено копії документів, що подавались у складі тендерної пропозиції.

Так, згідно п. 5 розділу III (Інструкція з підготовки тендерної пропозиції) Тендерної документації (Кваліфікаційні критерії до учасників та вимоги, установлені статтею 17 Закону) для підтвердження наявності працівників у штаті Учасник надає трудові книжки або витяги із трудових книжок, цивільно-правові договори або трудові угоди співпраці Учасника з працівниками або накази про прийняття на роботу на усіх вказаних в інформаційній довідці працівників.

Згідно з п. 1 розділу III (Інструкція з підготовки тендерної пропозиції) Тендерної документації вимога щодо засвідчення того чи іншого документу тендерної пропозиції власноручним підписом учасника/уповноваженої не застосовується до документів (матеріалів та інформації), що подаються у складі тендерної пропозиції, якщо такі документи (матеріали та інформація) надані учасником у формі електронного документа через електронну систему закупівель із накладанням кваліфікованого електронного підпису на кожен з таких документів (матеріал чи інформацію).

Разом з тим, у відповідності до статті 18 Закону України «Про публічні закупівлі» Антимонопольний комітет України як орган оскарження з метою неупередженого та ефективного захисту прав і законних інтересів осіб, пов`язаних з участю у процедурах закупівлі, утворює Комісію (комісії) з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель та здійснює інші повноваження, визначені цим Законом та Законом України «Про Антимонопольний комітет України» Рішення Комісії з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель ухвалюються від імені Антимонопольного комітету України.

Повноваження, порядок утворення та функціонування Комісії з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель встановлюються відповідно до цього Закону та Закону України «Про Антимонопольний комітет України».

Згідно зі ст. 6-1 Закону України «Про Антимонопольний комітет України» Антимонопольний комітет України як орган оскарження у сфері публічних закупівель має повноваження, визначені Законом України «Про публічні закупівлі», а також такі повноваження:

утворювати Комісію (комісії) з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель;

визначати кількість комісій з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель;

затверджувати та оприлюднювати узагальнену практику розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель;

затверджувати та оприлюднювати Регламент роботи Комісії з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель;

затверджувати та оприлюднювати методичні рекомендації для Комісії з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель щодо специфіки розгляду комісіями скарг.

Постійно діючою адміністративною колегією Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель 15.06.2020 р. було прийняте рішення № 11769-р/пк-пз, у якому зазначено, що надання документів (матеріалів та інформації), не засвідчених власноручним підписом учасника, які надані через електронну систему закупівель без накладання кваліфікованого електронного підпису на кожен з таких документів (матеріал чи інформацію), за умови, що єдиний файл КБП був накладений на всі файли тендерної пропозиції, не є підставою для відхилення пропозиції учасника.

Згідно матеріалів справи, встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю Виробнича фірма «СЕРВІС» у складі тендерної пропозиції надало копії наказів про прийняття на роботу своїх працівників. Вказані обставини також не спростовуються відповідачем.

За вказаних обставин надання копій трудових книжок не є обов`язковим.

У складі тендерної пропозиції ТОВ ВФ «СЕРВІС» міститься файл «sign», який є кваліфікованим електронним підписом директора ТОВ ВФ «СЕРВІС» ОСОБА_1 , накладеним на всі файли тендерної пропозиції.

Таким чином, враховуючи рішення № 11769-р/пк-пз від 15.06.2020 року Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель, як органу, що затверджує та оприлюднює узагальнену практику розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель, слід дійти висновку, що підписанням документів у складі тендерної пропозиції шляхом накладення єдиного файлу КЕП на всі файли тендерної пропозиції ТОВ ВФ «СЕРВІС» не допустили порушення умов тендерної документації.

Таким чином, вказані обставини не є підставою для відхилення тендерної пропозиції ТОВ ВФ «СЕРВІС».

Окрім цього, у разі відхилення позивачем тендерної пропозиції ТОВ ВФ «СЕРВІС» із зазначених вище підстав щодо підписання документів у складі тендерної пропозиції шляхом накладення єдиного файлу КЕП на всі файли тендерної пропозиції, у разі оскарження учасником торгів ТОВ ВФ «СЕРВІС» рішення Позивача про відхилення Постійно діюча адміністративна колегія Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель, є відповідною підставою для задоволення скарги учасника.

Щодо твердження Відповідача про невідповідність учасника ТОВ ВФ «СЕРВІС» кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 Закону, та встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства через неналежне підтвердження наявності у ТОВ ВФ «СЕРВІС» працівників відповідної кваліфікації.

Твердження відповідача про допущені позивачем порушення законодавства через зазначення у тендерній документації необхідності надання довідок у довільній формі з інформацією, що міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, також є неналежними.

Згідно матеріалів справи, учасники торгів не оскаржували у встановленому порядку тендерну документацію.

Причиною відхилення пропозиції іншого учасника торгів було ненадання документів, що підтверджують наявність в Учасника автомобіля вантажопідйомністю від 0,4 т для забезпечення виконання договірних зобов`язань відповідно до предмету закупівлі, власного або орендованого транспорту, зокрема свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу на власний транспорт або свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу та договору оренди / користування / надання послуг терміном оренди / користування / надання послуг не менше, ніж до 31.12.2021 року.

Обов`язкова наявність в Учасника автомобіля вантажопідйомністю від 0,4 т була передбачена п.5 розділу III (Інструкція з підготовки тендерної пропозиції) Тендерної документації.

Тобто, фактично, вказані відповідачем обставини щодо надання вищевказаних довідок у довільній формі не були підставою для відхилення тендерної пропозиції іншого учасника торгів.

Щодо зобов`язання позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень, які визначені Південним офісом Держаудитслужби у висновку.

Вимоги контролюючого органу про усунення виявлених порушень законодавства повинні бути сформовані внаслідок реалізації контролюючим органом своєї компетенції (завдань і функцій відповідно до законодавства), містити чіткі, конкретні і зрозумілі, приписи на адресу підконтрольного суб`єкту (об`єкту контролю, його посадових осіб), які є обов`язковими до виконання останнім.

При цьому «законність» письмової вимоги контролюючого органу безумовно передбачає її обґрунтованість, тобто наявність підстав для її скерування адресату.

У силу положень статті 2 КАС України, обґрунтованість є однією з обов`язкових ознак рішення (дії, бездіяльності) суб`єкта владних повноважень, що підлягає встановленню адміністративним судом.

Згідно пункту 19 частини першої статті 4 КАС України індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

З огляду на те, що оскаржуваний позивачем висновок за результатами проведеного моніторингу публічних закупівель встановлює для позивача певні обов`язки, такий висновок є актом індивідуальної дії, що приймається відповідачем в межах наданих їй повноважень та на виконання покладених на неї завдань, тому має бути перевірений на відповідність пунктам 1, 3 частини другої статті 2 КАС України.

Так, як видно з пункту 3 оскаржуваного висновку, відповідач зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема шляхом розірвання договору з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України.

Однак, договір поставки № 07/05-4 від 07.05.2021 року, укладений за результатами закупівлі укладено та наразі виконано у повному обсязі, що також підтверджується матеріали справи та не спростовується учасниками справи.

У відповідності до статті 629 Цивільного кодексу України, договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Статтею 651 Цивільного кодексу України передбачено, що зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.

Згідно частини 1 статті 652 Цивільного кодексу України, у разі істотної зміни обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору, договір може бути змінений або розірваний за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті зобов`язання.

Відповідно до частини 1 статті 188 Господарського кодексу України, зміна та розірвання господарських договорів в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачено законом або договором.

Враховуючи наведене вище, слід дійти висновку, що Господарський кодекс України та Цивільний кодекс України не містить в собі норм, які б передбачали, підставою для розірвання діючого договору висновок Південного офісу Держаудитслужби та правовий порядок розірвання такого договору.

Разом з тим, зазначивши у Висновку про необхідність «здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень» відповідач не конкретизував, яких саме заходів повинен вжити Позивач для усунення виявлених порушень, та не зазначив чітких вимог та/або рекомендацій щодо способу усунення виявлених під час моніторингу порушень.

Таким чином, зміст оскаржуваного висновку фактично зводиться до спонукання Позивача самостійно визначити, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених Відповідачем порушень, тоді як можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити підконтрольній установі для усунення порушень.

Спонукання позивача самостійно визначити, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень може призвести до можливого порушення позивачем чинного законодавства, у зв`язку з чим зазначена вище вимога зобов`язального характеру в оскаржуваному висновку в частині корегування роботи позивача є порушенням відповідачем вимог закону в частині змісту висновку як акту індивідуальної дії.

Наведена вище позиція узгоджується з висновками, викладеними, зокрема, у постановах Верховного Суду від 26.02.2019 року у справі № 810/1050/18, від 08.05.2018 року у справі № 826/3350/17, від 11.09.2018 року у справі № 825/1481/16.

Окрім цього, слід вказати, що відповідач прийняв рішення, яке є предметом спору, після того як був визначений переможець закупівлі.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 31 Закону України "Про публічні закупівлі", замовник відміняє торги в разі: відсутності подальшої потреби в закупівлі товарів, робіт і послуг; неможливості усунення порушень, що виникли через виявлені порушення законодавства з питань публічних закупівель; порушення порядку оприлюднення оголошення про проведення процедури закупівлі, повідомлення про намір укласти договір, передбаченого цим Законом; подання для участі в них менше двох тендерних пропозицій, а в разі здійснення закупівлі за рамковими угодами з кількома учасниками - менше трьох пропозицій; допущення до оцінки менше двох тендерних пропозицій, а в разі здійснення закупівлі за рамковими угодами з кількома учасниками - менше трьох пропозицій; відхилення всіх тендерних пропозицій згідно з цим Законом. Про відміну процедури закупівлі за такими підставами має бути чітко визначено в тендерній документації. Торги може бути відмінено частково (за лотом).

Частиною 2 ст. 31 Закону України "Про публічні закупівлі" встановлено, що замовник має право визнати торги такими, що не відбулися, у разі: якщо ціна найбільш економічно вигідної тендерної пропозиції перевищує суму, передбачену замовником на фінансування закупівлі; якщо здійснення закупівлі стало неможливим унаслідок непереборної сили; скорочення видатків на здійснення закупівлі товарів, робіт і послуг. Замовник має право визнати торги такими, що не відбулися частково (за лотом).

Згідно з ч. 3 ст.31 Закону України "Про публічні закупівлі" повідомлення про відміну торгів або визнання їх такими, що не відбулися, оприлюднюється в електронній системі закупівель замовником протягом одного дня з дня прийняття замовником відповідного рішення та автоматично надсилається усім учасникам електронною системою закупівель.

Таким чином, законодавством України передбачено підстави для відміни торгів саме на стадії проведення торгів, а не після встановлення відповідності пропозиції учасника вимогам тендерної документації, вимогам Закону та укладання договору з визначеним переможцем торгів. У зв`язку з цим з моменту визначення переможця торгів та встановлення відповідності пропозиції позивача вимогам тендерної документації та вимогам Закону України "Про публічні закупівлі", також після підписання відповідного договору, неможливо відмінити процедуру закупівлі.

У свою чергу, Кодексом адміністративного судочинства України не передбачено автоматичного зупинення виконання укладеного договору про закупівлю у разі оскарження в судовому порядку рішень уповноважених органів, та не передбачено автоматичного скасування закупівлі з укладеним в її рамках договором про закупівлю. Сам факт оскарження не є "порушенням законодавства з питань публічних закупівель" та не може слугувати підставою відміни торгів у разі неможливості усунення порушень, що виникли через виявлені порушення законодавства з питань публічних закупівель.

Таким чином, зважаючи на те, що відповідач прийняв рішення, яке є предметом спору, після того як був визначений переможець закупівлі з яким укладено договір, беручи до уваги, шо законодавством України передбачено підстави для відміни торгів саме на стадії проведення торгів, а не після встановлення відповідності пропозиції учасника вимогам тендерної документації, та вимогам Закону, і укладання з таким учасником договору, рішення відповідача є неналежним.

Така ж правова позиція ґрунтується на постанові Верховного Суду у складі Касаційного господарського суду від 15 червня 2021 року по справі № 922/2987/20.

За вказаних вище обставин, недоліки в реалізації відповідачем своїх повноважень у спірних правовідносинах є суттєвими, а отже, є самостійними і достатніми підставами для визнання оскаржуваного висновку протиправним.

Слід зазначити, протиправні дії відповідача не можуть мати правомірних наслідків, у зв`язку з чим оскаржуваний висновок підлягає скасуванню.

З урахуванням положень частини другої статті 124 Конституції України, а також з огляду на позицію Конституційного Суду України, викладену ним в пункті 1 резолютивної частини Рішення від 14 грудня 2011 року № 19-рп/2011 (Рішення №19-рп/2011) стосовно того, що «конституційне право на оскарження в суді будь-яких рішень, дій чи бездіяльності всіх органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб гарантовано кожному. Реалізація цього права забезпечується у відповідному виді судочинства і в порядку, визначеному процесуальним законом».

Згідно частини 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Керуючись статтею 242 КАСУ рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Отже, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позивачем обґрунтовані та доведені належними та допустимими доказами в судовому порядку позовні вимоги щодо протиправності оскаржуваного позивачем висновку Південного офісу Держаудитслужби від 31.08.2021 року про результати моніторингу процедури закупівлі: Машини для обробки даних (апаратна частина) (Комп`ютерне обладнання) очікуваною вартістю 3 062 177,00 гривень (ідентифікатор закупівлі: UА-2021-03-29-00153 3-с).

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог.

VІІ. ВИСНОВКИ СУДУ

Частиною другою статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Закон України Про судоустрій і статус суддів встановлює, що правосуддя в Україні здійснюється на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Відповідно до статті 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Так, Європейський суд з прав людини у рішенні по справі Рисовський проти України (№ 29979/04) визнав низку порушення пункту 1 статті 6 Конвенції, статті 1 Першого протоколу до Конвенції та статті 13 Конвенції у справі, пов`язаній із земельними правовідносинами; в ній також викладено окремі стандарти діяльності суб`єктів владних повноважень, зокрема, розкрито елементи змісту принципу доброго врядування.

Цей принцип, зокрема, передбачає, що у разі якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і послідовний спосіб (рішення у справах Beyeler v. Italy № 33202/96, Oneryildiz v. Turkey № 48939/99, Moskal v. Poland № 10373/05).

Крім того, в рішеннях Європейського суду з прав людини склалася практика, яка підтверджує, що дискреційні повноваження не повинні використовуватися свавільно, а суд повинен контролювати рішення, прийняті на підставі реалізації дискреційних повноважень, максимально ефективно (рішення у справі Hasan and Chaush v. Bulgaria №30985/96).

Згідно з ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Дослідивши матеріали справи, слід зазначити, що відповідачем не було доведено належними та допустимими доказами щодо правомірності прийнятого оскаржуваного позивачем рішення (висновку).

За вказаних обставин, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку про обґрунтованість та доведеність позовних вимог КП «Безпечна та інноваційна освіта» Дніпровської міської ради до Південного офісу Держаудитслужби, третя особа: ТОВ виробнича фірма «Сервіс» та визнання протиправним та скасування Висновку Південного офісу Держаудитслужби від 31.08.2021 року про результати моніторингу процедури закупівлі: Машини для обробки даних (апаратна частина) (Комп`ютерне обладнання) очікуваною вартістю 3 062 177,00 гривень (ідентифікатор закупівлі: UА-2021-03-29-00153 3-с).

Щодо розподілу судових витрат.

У відповідності до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до приписів статті 139 КАС України, суд вважає за необхідне стягнути на користь позивача документально підтверджені судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 2270,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 205, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов КП «Безпечна та інноваційна освіта» Дніпровської міської ради до Південного офісу Держаудитслужби, третя особа: ТОВ виробнича фірма «Сервіс» про визнання протиправним та скасування висновку задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати Висновок Південного офісу Держаудитслужби від 31.08.2021 року про результати моніторингу процедури закупівлі: Машини для обробки даних (апаратна частина) (Комп`ютерне обладнання) очікуваною вартістю 3062177,00 гривень (ідентифікатор закупівлі: UА-2021-03-29-001533-с).

Стягнути на користь КП «Безпечна та інноваційна освіта» Дніпровської міської ради за рахунок бюджетних асигнувань Південного офісу Держаудитслужби сплачений судовий збір в розмірі 2270,00 гривень.

Позивач: КП «Безпечна та інноваційна освіта» Дніпровської міської ради (49127, м.Дніпро, вул. Автопаркова, 7, адреса для листування: 49000, м.Дніпро, пр.Д. Яворницького, 75, ).

Відповідач: Південний офіс Держаудитслужби (65012, м.Одеса, вул. Канатна, 83, ).

Третя особа: ТОВ виробнича фірма «Сервіс» (49098, м.Дніпро, вул. Донецьке шосе, 7, кв. 226, ).

Рішення може бути оскаржено до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст судового рішення складено 18.01.2022 року.

Суддя В.В. Ільков