Справа № 520/10054/21
Суддя: Бартош Н.С.
Дата ухвалення: 2022-01-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА
31 січня 2022 р. Справа № 520/10054/21
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді Бартош Н.С.,
Суддів: Подобайло З.Г. , Григорова А.М. ,
розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Військової частини НОМЕР_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 07.09.2021 року по справі № 520/10054/21
за позовом ОСОБА_1
до Військової частини НОМЕР_1
про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,
ВСТАНОВИВ:
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 07.09.2021 задоволено позов ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.
На зазначене рішення суду Військова частина НОМЕР_1 подала 20.10.2021 року через засоби поштового зв`язку апеляційну скаргу. В апеляційній скарзі відповідач також просив поновити строк апеляційного оскарження. В обґрунтування поданого клопотання відповідач по справі послався на те, що повний текст постанови надійшов до Військової частини НОМЕР_1 14.09.2021 р. і зареєстрований за вх. № 49/517. Зазначає, що має право на поноволення строку апеляційного оскарження на підставі ст. 295 КАС України, оскільки рішення не було вручено відповідачу у день його складання.
Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 28.10.2021 р. справу витребувано із суду першої інстанції.
Справа № 520/10024/21 надійшла до Другого апеляційного адміністративного суду 30.11.2021 р.
Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 01.12.2021 р. відмовлено апелянту в поновленні строку на апеляційне оскарження вказаного вище судового рішення.
Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 01.12.2021 р. зазначена апеляційна скарга Військової частини НОМЕР_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 07.09.2021 року по справі № 520/10054/21 залишена без руху.
Надано Військовій частині НОМЕР_1 строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги шляхом направлення до суду клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження та надати докази в їх обґрунтування протягом 10 днів з дня отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.
Роз`яснено Військовій частині НОМЕР_1 , що відповідно до ч. 3 ст. 299 КАС України, у разі не усунення зазначених недоліків апеляційної скарги, питання про відмову у відкритті апеляційного провадження буде вирішено протягом п`яти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків апеляційної скарги..
Копії зазначених вище ухвал отримано Військової частиною НОМЕР_1 18.01.2022 р.
26.01.2022 р. від Військової частини НОМЕР_1 надійшло клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження.
В обґрунтування зазначеного клопотання апелянт послався на те, що згідно наказу командира військової частини НОМЕР_1 від 09.03.2021 року № 141 «Про організацію самопредставництва інтересів військової частини НОМЕР_1 , його посадових осіб у судах та інших державних органах» та у відповідності до довіреності від 04.03.2021 року № 126 обов`язки щодо представництва інтересів у суді покладено на помічника командира військової частини НОМЕР_1 з правової роботи. Тобто, помічник командира військової частини НОМЕР_1 з правової роботи відповідає за ведення претензійно-позовної роботи у військовій частині відповідно до функціональних обов`язків, які було покладено на неї наказами командира військової частини НОМЕР_1 . Вказує, що відповідно до амбулаторної довідки помічник командира військової частини НОМЕР_1 з правової роботи перебувала на лікуванні у період з 13.10.2021 по 20.10.2021 року (включаючи неробочі святкові дні) та фізично не могла виконувати свої обов`язки, а тому в силу обставин та зважаючи на карантинні обмеження, військова частина НОМЕР_1 просить суд врахувати це як поважні причини, зумовлені складною ситуацією в країні у зв`язку з карантином у відповідності до п. 3 Розділу 6 КАСУ.
Також зазначає, що відповідно до наказу командира військової частини НОМЕР_1 від 09.03.2021 року № 141 «Про організацію само представництва інтересів військової частини НОМЕР_1 , його посадових осіб у судах та інших державних органах» інтереси військової частини НОМЕР_1 може представляти заступник командира дивізіону з морально-психологічного забезпечення 6 зенітного ракетного дивізіону військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_2 , однак даний військовослужбовець наказом командира виключений зі списків військової частини НОМЕР_1 від 28.08.2021 року наказом № 191. Таким чином, останній теж не міг представляти інтереси військової частини НОМЕР_1 у період з 13.10.2021 по 20.10.2021 року.
На підставі цього, військова частина НОМЕР_1 просить суд враховувати це як поважну причину та прийняти клопотання про поновлення строків для належного захисту прав військової частини НОМЕР_1 .
Перевіривши доводи клопотань апелянта про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції та матеріали справи, колегія суддів вважає, що клопотання не підлягають задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 295 КАС України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Відповідно до ч. 3 ст. 295 КАС України строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
Матеріали справи свідчать, що рішення Харківського окружного адміністративного суду ухвалене в порядку спрощеного провадження 07.09.2021 р. Повний текст рішення складено 07.09.2021 р.
Копію повного тексту судового рішення направлено на адресу відповідача і згідно повідомлення про вручення рекомендованого поштового відправлення отримано ним 13.09.2021 р.
Таким чином, останнім (тридцятим) днем строку, протягом якого відповідач мав право на поновлення строків апеляційного оскарження згідно п. 1 ч. 2 ст. 295 КАС України є 13.10.2021 р.
В свою чергу, апеляційна скарга направлена до суду засобами поштового зв`язку лише 20.10.2021 р.
Згідно з ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
Поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.
Отже, строк повинен бути пропущений виключно з поважних причин.
Колегія суддів зазначає, що одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким кожна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий, лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.
Відповідно до ч. 1 ст. 118 КАС України процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії.
Згідно з ч. 1 ст. 45 Кодексу адміністративного судочинства України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.
Відповідно до п. 6 ч. 5 ст. 44 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.
Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.
Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі «Мельник проти України» від 28.03.2006, заява №23436/03).
Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.
При вирішенні питання про поновлення строку суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку інтервалів часу: з моменту закінчення встановленого Кодексом адміністративного судочинства України строку апеляційного оскарження до дати звернення з апеляційною скаргою вперше; з моменту повернення вперше поданої апеляційної скарги/відмови у відкритті апеляційного провадження за вперше поданою апеляційною скаргою до дати повторного звернення з апеляційною скаргою і так далі.
Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.
У пункті 74 рішення Європейського Суду з прав людини Лелас проти Хорватії суд звертає увагу на те, що держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу.
У справі «Рисовський проти України» Європейський Суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що «…у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб…».
Тобто, виходячи з принципу «належного урядування», державні органи загалом, і орган доходів і зборів зокрема, зобов`язані діяти в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно.
Також колегія суддів зазначає, що Верховний Суд у постанові від 22 листопада 2019 року у справі № 120/4137/18-а зазначив, що перебування особи на амбулаторному лікуванні, на відміну від стаціонарного, не позбавляє можливості такої особи реалізувати своє право на захист порушених прав, як самому, так і через представника. Аналогічну правову позицію викладено і в постанові Верховного Суду від 31.01.2020 р. у справі № 686/2558/19.
Суд також зазначає, що перебування особи, уповноваженої діяти від імені відповідача в порядку самопредставництва на амбулаторному лікуванні з 13.10.2021 р. по 20.10.2020 р. не є поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження, оскільки згідно з п. 1 ч. 2 ст. 295 КАС України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Апелянт жодних доводів з приводу об`єктивної неможливості подати апеляційну скрагу у період з дати отримання копії судового рішення (13.09.2021 р.) до 13.10.2021 р. (день закінчення строку апеляційного, протягом якого відповідач мав право на його поновлення на підставі п. 1 ч. 2 ст. 295 КАС України) не наводить.
Крім того, зі змісту апеляційної скарги вбачається, що вона датована 13.10.2021 р. та підписана командиром ВЧ НОМЕР_1 - полковником ОСОБА_3 , але як вказувалося вище, до суду вона направлена засобами поштового зв`язку лише 20.10.2021 р.
При цьому, в даному конкретному випадку, суд звертає увагу, що як свідчить зміст апеляційної скарги, вона була підписана командиром ВЧ НОМЕР_1 - полковником ОСОБА_3 13.10.2021 року, тобто в останній день тридцятиденного строку, передбаченого п. 1 ч. 2 ст. 295 КАС України, та в перший день перебування особи, уповноваженої діяти від імені відповідача в порядку самопредставництва, помічника командира військової частини НОМЕР_1 з правової роботи лейтенанта юстиції ОСОБА_4 на амбулаторному лікуванні.
Непрацездатність особи, уповноваженої діяти від імені відповідача в порядку самопредставництва, помічника командира військової частини НОМЕР_1 з правової роботи лейтенанта юстиції ОСОБА_4 , жодним чином не вплинула на виготовлення та оформлення апеляційної скарги, однак дана апеляційна скарга була подана на пошту лише 20.10.2021 року. Хвороба вищезазначеної в клопотанні про поновлення строку відповідальної особи не обґрунтовує неможливість вчинення такої технічної дії як подання уже підписаної кервником військової частини НОМЕР_1 - полковником ОСОБА_3 апеляційної скарги на пошту.
Наведені заявником обставини не є такими, які об`єктивно були непереборними, не залежали від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, а носять виключно суб`єктивний характер та пов`язані з належною організацією претензійно-позовної роботи.
Таким чином, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав визнавати поважними причини пропуску відповідачем процесуального строку, встановленого законом, на апеляційне оскарження вищезазначеного судового рішення, оскільки заявником не надано доказів, які би безспірно посвідчили цю обставину.
Враховуючи наведене вище, термін пропуску строку на апеляційне оскарження, відсутність належних доказів щодо існування об`єктивно непереборних обставин, які перешкоджали поданню апеляційної скарги, з дотриманням порядку, встановленому законом, на підставі матеріалів справи, колегія суддів вважає, що відсутні підстави для задоволення клопотання апелянта про поновлення процесуального строку для подання апеляційної скарги.
Відповідно до ч. 3 ст. 298 КАС України (в редакції Закону № 2147-VIII) апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.
Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України (в редакції Закону № 2147-VIII) суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.
Таким чином вимоги ухвали Другого апеляційного адміністративного суду від 01.12.2021 року не виконані, оскільки наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними, а тому недоліки апеляційної скарги не усунуто, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що у відкритті апеляційного провадження необхідно відмовити.
На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 299, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У Х В А Л И В:
В задоволенні клопотання Військової частини НОМЕР_1 про поновлення строку апеляційного оскарження відмовити.
Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Військової частини НОМЕР_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 07.09.2021 року по справі № 520/10054/21 за позовом ОСОБА_1 до Військова частина НОМЕР_1 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Н.С. Бартош
Судді З.Г. Подобайло А.М. Григоров