Справа № 520/27349/21
Суддя: Григоров Д.В.
Дата ухвалення: 2022-02-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

02 лютого 2022 р. Справа № 520/27349/21

Cуддя Харківського окружного адміністративного суду Григоров Д.В., розглянувши в порядку письмового провадження клопотання представника відповідача - Офісу Генерального прокурора України про розгляд справи №520/27349/21 за правилами загального позовного провадження за позовом ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора України про визнання протиправним і скасування наказу про звільнення, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Офісу Генерального прокурора про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, в якому просить суд:

- визнати протиправним і скасувати наказ Генерального прокурора від 08 червня 2015 року №169 вк про звільнення ОСОБА_1 з посади начальника управління процесуального керівництва Головної військової прокуратури Генеральної прокуратури України;

- поновити ОСОБА_1 на посаді начальника управління процесуального керівництва Головної військової прокуратури Генеральної прокуратури України, або на рівнозначній посаді в органах прокуратури України з 09 червня 2015 року;

- стягнути з Офісу Генерального прокурора на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 28.12.2021р. відкрито спрощене провадження у справі за вказаним адміністративним позовом.

31.01.2022р. від представника відповідача до суду надійшло клопотання, у якому він просить суд проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

В обгрунтування клопотання заявник посилається на те, що позивач оскаржує наказ про звільнення з публічної служби як особи, яка у значенні Закону України "Про запобігання корупції" займає відповідальне становище. Крім того, вказує що в цій справі позивач також оскаржує рішення першої кадрової комісії від 12.12.2019р. № 7/3 про неуспішне проходження атестації в ході реформи, яка передбачена Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури".

Частиною 3 ст.166 КАС України визначено, що заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

З огляду на характер, зміст та сутність спірних правовідносин, а також те, що розгляд даної справи проводиться у спрощеному провадженні, суд доходить висновку про можливість розгляду поданого клопотання в порядку письмового провадження без виклику сторін.

Відповідно до положень ч.5 ст. 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Суд зазначає, що відповідно до п. 10 ч. 6 ст. 12 КАС України справами незначної складності є також інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

У свою чергу перелік справ, що підлягають розгляду виключно за правилами загального позовного провадження передбачений ч. 4 ст. 12 КАС України, а саме: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років"; 6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.

Отже, суд, вирішуючи питання щодо обрання форми судочинства для розгляду даної справи не обмежений ч. 4 ст. 12 КАС України, з огляду на що прийняв рішення проводити розгляд справи за правилами спрощеного судочинства.

Згідно п.2 ч.6 ст. 262 КАС України, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Суд вважає, що дана справа за характером спірних правовідносин та предметом доказування може бути розглянута в порядку спрощеного провадження за наявними матеріалами справи, зворотного відповідачем не доведено.

Таким чином, з огляду на предмет позову та беручи до уваги, що в рамках даної справи сторонами не заперечуються фактичні обставини, а вирішенню підлягають виключно питання застосування права, враховуючи, що спори щодо вирішення конкретних правових питань у схожих правовідносинах, вже були предметом судового розгляду, суд не вбачає підстав, що перешкоджають віднесенню даної справи до справ незначної складності та неможливість її розгляду в порядку спрощеного судочинства.

Представник відповідача не обґрунтував, які є перешкоди для об`єктивного встановлення усіх обставин у справі та яким чином розгляд справи в порядку загального позовного провадження цьому сприятиме. Крім того, доводи клопотання про оскарження позивачем в цій справі рішення першої кадрової комісії від 12.12.2019р. № 7/3 про неуспішне проходження атестації в ході реформи, яка передбачена Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури" є помилковими та до цієї справи не стосуються.

З урахуванням зазначеного, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заявленого представником відповідача клопотання про розгляду даної справи в порядку загального позовного провадження.

Керуючись положеннями ст. ст. 12, 241, 243, 248, 256-262, 294, 295 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання представника відповідача - Офісу Генерального прокурора України про розгляд справи за правилами загального позовного провадження - залишити без задоволення.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Текст ухвали складено та підписано 02.02.2022 р.

Суддя Д.В. Григоров