Справа № 520/28624/21
Суддя: Зоркіна Ю.В.
Дата ухвалення: 2022-01-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА
про залишення позовної заяви без руху
14 січня 2022 року Справа № 520/28624/21
Суддя Харківського окружного адміністративного суду Зоркіна Ю.В., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області (вул. Шевченка, буд. 8,м. Харків,61013, ) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,-
В С Т А Н О В И В:
Позивач звернувся до суду з зазначеним позовом, у якому просить суд визнати протиправним рішення Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області, оформлене листом Головного управління державної служби з надзвичайних ситуацій у Харківській області від 22.11.2021 № 65010-4668/65131 «про надання відповіді» щодо не нарахування та невиплати компенсації за неотримані предмети форменого одягу під час проходження служби; зобов`язати Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області нарахувати та виплатити компенсацію за неотримані предмети форменого одягу під час проходження служби в МНС України та ДСНС України з 10.07.2009 по 12.07.2021 року.
Дослідивши позовну заяву та доданні до неї документи, суддя дійшов висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху, керуючись наступним.
Згідно до ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Відповідно до ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.
Позивач в поданому адміністративному позові просить визнати протиправними дії відповідача, щодо не нарахування та невиплати грошової компенсації за не отримане речове майно за весь період його служби.
З цього приводу суд зазначає, що судовою палатою з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян Касаційного адміністративного суду Верховного Суду у постанові від 30 листопада 2020 року у справі № 480/3105/19 визначено правову природу грошової компенсації за неотримане речове майно та строки її виплати, згідно якої речове забезпечення не має характеру винагороди за виконану працю, а спрямоване насамперед на задоволення потреб військовослужбовців під час несення ними військової служби.
Такі гарантії щодо забезпечення військовослужбовців доречно порівняти із подібними категоріями трудового законодавства, а саме пунктом 3 частини першої статті 29 КЗпП України, відповідно до якого власник або уповноважений ним орган зобов`язаний до початку роботи за укладеним трудовим договором забезпечити працівника необхідними для роботи засобами.
Варто також мати на увазі, що речове майно може бути різноманітним: майном особистого користування (предмети військової форми одягу, взуття та спорядження, які видаються у власне користування військовослужбовців) та інвентарним майном, яке є власністю військової частини та використовується особовим складом тимчасово під час проведення спеціальних робіт, несення бойового чергування, варти тощо. Лише перший вид майна, у разі його неотримання, підлягає грошовій компенсації.
Отже, речове майно не можна ототожнювати із заробітною платою (грошовим забезпеченням) військовослужбовця.
Враховуючи визначену у постанові судової палати з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян Касаційного адміністративного суду Верховного Суду від 30 листопада 2020 року у справі № 480/3105/19 правову природу грошової компенсації за неотримане речове майно, спеціальним строком звернення до суду з цим позовом є місячний строк, установлений частиною п`ятою статті 122 КАС України.
Такий правовий висновок відповідає правовій позиції, викладеній Верховним Судом, зокрема, в постановах від 26 травня 2021 року у справі №380/5093/20, 30 серпня 2021 року у справі № 520/7668/2020.
Суд також зазначає, що звернення до відповідача заявою у листопаді 2021 року не змінює порядку відліку строку для звернення до суду, позаяк порушення заявленого права позивача листи відповідачів не викликають. Натомість порушення права стосується дій та бездіяльності, що відбулися на дату звільнення позивача зі служби.
Судом встановлено, що позивач звільнений з військової служби 12.07.2021 відповідно до наказу від 12.07.2021 року № 289 о/с.
Однак, з даним адміністративним позовом позивач звернувся до суду лише 30.12.2021 року, тобто з пропуском місячного строку, встановленого чинним Кодексом адміністративного судочинства України.
Між тим, позивачем не подано заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду та не обґрунтовано поважність пропуску цього строку, як і не надано доказів того, що строк звернення до суду не пропущено
У разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку (ч.1 ст.123 КАС України).
Отже, позивачу необхідно надати заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду з обґрунтуванням поважності пропуску цього строку або надати докази того, що строк звернення до суду не пропущено.
Відповідно до пункту частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Згідно частини 2 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).
Для усунення вказаних вище недоліків позивачу необхідно надати до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду або докази того, що строк звернення до суду не пропущено.
Керуючись статтями 160,161,169 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
У Х В А Л И В :
Позовну заяву залишити без руху.
Надати позивачу термін для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з моменту отримання ухвали.
Повідомити позивачу про можливість виправлення недоліків позовної заяви шляхом подачі до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду або докази того, що строк звернення до суду не пропущено.
Роз`яснити позивачеві, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Зоркіна Ю.В.