Справа № 160/9890/21
Суддя: Озерянська Світлана Іванівна
Дата ухвалення: 2021-12-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
22 грудня 2021 року Справа № 160/9890/21
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіОзерянської С.І.
за участі секретаря судового засіданняНатхи В.С.
позивача представника відповідача ОСОБА_1 Хайновського О.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Фонду державного майна України про визнання протиправним та скасування наказу,-
18.06.2021 року ОСОБА_1 звернулась до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою, в якій просить визнати протиправним та скасувати наказ Фонду державного майна України "Про застосування дисциплінарного стягнення" № 195-р від 07.06.2021 року.
Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що 07.06.2021року відповідачем було винесено наказ № 195-р «Про застосування дисциплінарного стягнення» та вирішено застосувати до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді догани. Позивач вважає наказ № 195-р «Про застосування дисциплінарного стягнення» незаконним, протиправним та таким, що підлягає скасування з огляду на відсутність в її діях та рішеннях порушень вимог чинного законодавства.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22.06.2021 року відкрито провадження у справі та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження.
23.07.2021 року до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач заперечує проти задоволення позовних вимог. Так, відповідач посилається на підтвердженість вчинених позивачем порушень та наявність підстав для застосування до неї дисциплінарного стягнення у вигляді догани. Окремо звертає увагу, що порушень процедури розгляду дисциплінарної справи та прийняття оскаржуваного наказу Фондом вчинено не було.
26.07.21 року до суду надійшла відповідь на відзив позивача, у якій позивач зазначає, що аргументи відповідача наведені у відзиві не підлягають врахуванню.
В судовому засіданні 22.12.2021 року позивач просила позов задовольнити повністю.
В судовому засіданні 22.12.2021 року представник відповідача просив в задоволенні позову відмовити.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази та письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, заслухавши пояснення позивача та представника відповідача, суд встановив наступне.
ОСОБА_1 наказом Фонду державного майна України від 21.01.2019 року №14-р призначена на посаду начальника Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях.
На виконання наказу Фонду державного майна України від 02.12.2020 року №1949 «Про проведення перевірки діяльності Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях» зі змінами, внесеними наказом Фонду від 18.01.2021 року №48, робочою групою проведено перевірку діяльності Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях з питань дотримання виконавської дисципліни у 2020 році.
За результатами перевірки встановлено, що начальником Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях ОСОБА_1 в недотримання вимог Основних засад здійснення внутрішнього контролю розпорядниками бюджетних коштів, затверджених постановою Кабінету міністрів України від 12.12.2018 року №1062, не забезпечено належним чином організацію і здійснення внутрішнього контролю, що призвело до численних порушень.
15.02.2021 року за №23-52 Управлянням економічної безпеки Фонду державного майна України на ім`я голови Фонду державного майна України направлено доповідну записку про результати перевірки Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях.
Враховуючи встановлені перевіркою недоліки (порушення) Управління економічної безпеки рекомендувало, зокрема, ініціювати проведення дисциплінарного провадження відносно начальника Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях ОСОБА_1 за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень голови Фонду, в межах їхніх повноважень та перевищення службових повноважень, що не містять складу кримінального або адміністративного правопорушення.
Наказом Фонду державного майна України №55-р від 15.03.2021 року «Про порушення дисциплінарного провадження» порушено дисциплінарне провадження стосовно начальника Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях ОСОБА_1 .
22.03.2021 року на ім`я начальника Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях ОСОБА_1 від Дисциплінарної комісії направлено повідомлення про необхідність надання до Дисциплінарної комісії обґрунтованих пояснень щодо обставин, викладених у доповідній записці Управління економічної безпеки від 15.02.2021 року №23-52 про результати перевірки Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях та порушення за результатами перевірки дисциплінарного провадження стосовно начальника Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях ОСОБА_1 за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих в межах їхніх повноважень, а також перевищення службових повноважень, що не містять складу кримінального або адміністративного правопорушення. Зокрема, заявлено прохання про надання належним чином завірених копій документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку, зазначених у доповідній записці Управління економічної безпеки від 15.02.2021 року №23-52 та копії наказів Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях про розподіл функціональних обов`язків між керівництвом Регіонального відділення та підпорядкування його структурних підрозділів у 2020 році. Термін надання пояснень - не пізніше 26.03.2021 року в паперовому вигляді та на електрону адресу.
23.03.2021 року позивачем направлено на адресу голови Дисциплінарної комісії та голови робочої групи клопотання про надання належним чином засвідченого документу, складеного за наслідками проведення перевірки діяльності Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях на підставі наказу №1949 від 02.12.2020 року (зі змінами щодо продовження терміну проведення перевірки). У зв`язку з встановленим терміном надання пояснень позивач просила надати запитуваний документ до 25.03.2021 року.
25.03.2021 року ОСОБА_1 звернулась до
26.03.2021 року ОСОБА_1 направила до Дисциплінарної комісії Фонду державного майна України з розгляду дисциплінарних справ пояснення на вимогу листа від 22.03.2021 року №10-37-6221 про надання пояснень щодо обставин, викладених у доповідній записці Управління економічної безпеки від 15.02.2021 року №23-52 про результати перевірки Регіонального відділення. В поясненнях позивач повідомила, що станом на 15.45 год. 26.03.2021 року на її адресу не надійшов запитуваний клопотанням від 23.03.2021 року документ, що унеможливлює надання пояснень у строк, встановлений листом голови Дисциплінарної комісії Фонду державного майна України з розгляду дисциплінарних справ №10-37-6221 від 22.03.2021 року. Таким чином, на виконання листа від 22.03.2021 року №23-52 позивач надає виключно копії наказів Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях про розподіл функціональних обов`язків між керівництвом Регіонального відділення та підпорядкування його структурних підрозділів у 2020 році. Позивачем зазначено, що зі змісту доповідної записки Управління економічної безпеки від 15.02.2021 року №23-52 про результати перевірки Регіонального відділення не вбачається стосовно яких фактів мають бути надані пояснення, нею, як керівником Регіонального відділення.
29.03.2021 року Дисциплінарною комісією позивачу направлено копію акту перевірки №23-2/10 про результати перевірки діяльності Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях з питань дотримання виконавської дисципліни у 2020 році.
01.04.2021 року Фондом державного майна України позивача було запрошено на засідання Дисциплінарної комісії на 08.04.2021 року о 10-00 год. шляхом направлення листа №10-37-7270.
06.04.2021 року позивач повідомила Фонд державного майна України про неможливість прибути до Фонду державного майна України на засідання Дисциплінарної комісії, яке заплановане 08.04.2021 року, оскільки 08.04.2021 року о 10-00 год. в Дніпровському апеляційному суді заплановано розгляд скарги адвоката позивача, поданої в її інтересах.
дисциплінарної комісії на інший час та дату.
08.04.2021 року листом №10-9-7880 Фондом державного майна України позивача було запрошено 12.04.2021 року на 10-00 год. на засідання Дисциплінарної комісії Фонду державного майна України з розгляду дисциплінарних справ для надання пояснень щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження.
09.04.2021 року позивач повідомила Фонд державного майна України про неможливість її прибуття на засідання Дисциплінарної комісії, яке заплановане на 12.04.2021 року, оскільки на 12.04.2021 року заплановане підписання договору оренди державного нерухомого майна.
Наказом Фонду державного майна України від 23.04.2021 року №120-д «Про продовження строку здійснення дисциплінарного провадження» було продовжено строк здійснення дисциплінарного провадження стосовно начальника Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях ОСОБА_1 до 13.05.2021 року.
27.04.2021 року Дисциплінарною комісією Фонду державного майна України з розгляду дисциплінарних справ на ім`я голови Фонду державного майна України було внесене подання про застосування до державного службовця категорії «Б» начальника Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби (вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 7 частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу»).
05.05.2021 року позивачем до Фонду державного майна України направлено лист з проханням надати можливість адвокату ознайомитись з матеріалами дисциплінарної справи.
10.05.2021 року позивачем до Фонду державного майна України було направлено пояснення відповідно до внесеного подання Дисциплінарною комісією від 27.04.2021 року.
07.06.2021 року наказом Фонду державного майна України №195-р «Про застосування дисциплінарного стягнення», за вчинення дисциплінарних проступків відповідно до подання Дисциплінарної комісії Фонду державного майна України з розгляду дисциплінарних справ стосовно начальника Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях ОСОБА_1 від 27.04.2021 року застосовано до начальника Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді догани.
Незгода позивача з наказом від 07.06.2021 року Фонду державного майна України №195-р «Про застосування дисциплінарного стягнення», стала підставою для звернення позивача з даним позовом до адміністративного суду.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наступне.
Правовідносини, що виникли між сторонами врегульовано нормами Конституції України, Закону України «Про державну службу», Основними засадами внутрішнього контролю розпорядниками бюджетних коштів, затвердженими 12.12.2018 року постановою Кабінету Міністрів України №1062, Порядку здійснення контролю за виконанням умов договорів купівлі-продажу об`єктів приватизації органами приватизації, затвердженого наказом Фонду державного майна України від 18.10.2018 року №1327 та Наказу від 14.05.2012 року №655 Фонду державного майна України «Щодо виконання контрольних функцій Фонду державного майна України у сфері оренди».
Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Закон України «Про державну службу» визначає принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях.
Статею 8 Закону України «Про державну службу» передбачено, що державний службовець зобов`язаний, зокрема :
1) дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України;
2) дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки;
3) поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина;
7) сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки та умови контракту про проходження державної служби (у разі укладення);
12) зберігати державну таємницю та персональні дані осіб, що стали йому відомі у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, а також іншу інформацію, яка відповідно до закону не підлягає розголошенню.
Державні службовці виконують також інші обов`язки, визначені у положеннях про структурні підрозділи державних органів та посадових інструкціях, затверджених керівниками державної служби в цих органах, та контракті про проходження державної служби (у разі укладення).
Відповідно до ст.64 Закону України «Про державну службу» за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.
Статтею 65 Закону України «Про державну службу» визначені підстави для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності.
Так, підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення. Дисциплінарними проступками є:
1) порушення Присяги державного службовця;
2) порушення правил етичної поведінки державних службовців;
3) вияв неповаги до держави, державних символів України, Українського народу;
4) дії, що шкодять авторитету державної служби;
5) невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень;
6) недотримання правил внутрішнього службового розпорядку;
7) перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення;
8) невиконання вимог щодо політичної неупередженості державного службовця;
9) використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб;
10) подання під час вступу на державну службу недостовірної інформації про обставини, що перешкоджають реалізації права на державну службу, а також неподання необхідної інформації про такі обставини, що виникли під час проходження служби;
11) неповідомлення керівнику державної служби про виникнення відносин прямої підпорядкованості між державним службовцем та близькими особами у 15-денний строк з дня їх виникнення;
12) прогул державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин;
13) поява державного службовця на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння;
14) прийняття державним службовцем необґрунтованого рішення, що спричинило порушення цілісності державного або комунального майна, незаконне їх використання або інше заподіяння шкоди державному чи комунальному майну, якщо такі дії не містять складу кримінального або адміністративного правопорушення;
15) прийняття державним службовцем рішення, що суперечить закону або висновкам щодо застосування відповідної норми права, викладеним у постановах Верховного Суду, щодо якого судом винесено окрему ухвалу.
Відповідно до ст.66 Закону України «Про державну службу» до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення:
3) попередження про неповну службову відповідність;
4) звільнення з посади державної служби.
У разі допущення державним службовцем дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 6 частини другої статті 65 цього Закону (недотримання правил внутрішнього службового розпорядку), суб`єкт призначення або керівник державної служби може обмежитися зауваженням.
У разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону ( 4) дії, що шкодять авторитету державної служби; 5) невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень; 12) прогул державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин; 15) прийняття державним службовцем рішення, що суперечить закону або висновкам щодо застосування відповідної норми права, викладеним у постановах Верховного Суду, щодо якого судом винесено окрему ухвалу), суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.
У разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 2 та 8 частини другої статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4 та 5 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єкт призначення або керівник державної служби може попередити такого державного службовця про неповну службову відповідність.
Звільнення з посади державної служби є винятковим видом дисциплінарного стягнення і може бути застосоване лише у разі вчинення дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 1, 3, 7, 9-11, 13, 14 частини другої статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 12 частини другої статті 65 цього Закону.
За кожний дисциплінарний проступок до державного службовця може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення.
Відповідно до ст. 67 Закону України «Про державну службу» дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.
Статтею 69 Закону України «Про державну службу» визначено, що для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).
Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.
Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.
Відповідно до ст.71 Закону України «Про державну службу», порядок здійснення дисциплінарного провадження затверджується Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до ст.75 Закону України «Про державну службу» перед накладенням дисциплінарного стягнення суб`єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення.
Пояснення державного службовця має відображати час, місце, обставини та причини вчинення ним дисциплінарного проступку, його усвідомлення чи заперечення провини, а також інші питання, які мають значення у справі.
Відмова надати пояснення оформляється відповідним актом і підтверджується двома державними службовцями. Відмова надати пояснення не перешкоджає здійсненню дисциплінарного провадження та накладенню на державного службовця дисциплінарного стягнення.
Статтею 77 Закону України «Про державну службу» передбачено, що рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення.
У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.
Пропозиція Комісії, подання дисциплінарної комісії є обов`язковими для розгляду суб`єктами призначення та враховуються ними під час вирішення питань щодо застосування дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.
В поданні Дисциплінарної комісії Фонду державного майна України з розгляду дисциплінарних справ стосовно начальника Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях ОСОБА_1 від 27.04.2021 року зроблено висновок, який став підставою для прийняття оскаржуваного наказу, про порушення позивачем вимог Основних засад внутрішнього контролю розпорядниками бюджетних коштів, затверджених 12.12.2018 року постановою Кабінету Міністрів України №1062, Порядку здійснення контролю за виконанням умов договорів купівлі-продажу об`єктів приватизації органами приватизації, затвердженого наказом Фонду державного майна України від 18.10.2018 року №1327, Наказу від 14.05.2012 року №655 Фонду державного майна України «Щодо виконання контрольних функцій Фонду державного майна України у сфері оренди».
Щодо порушення позивачем вимог Основних засад внутрішнього контролю розпорядниками бюджетних коштів, суд встановив та зазначає наступне.
12.12.2018 року постановою Кабінету Міністрів України №1062 затверджено Основні засади здійснення внутрішнього контролю розпорядниками бюджетних коштів.
Відповідно пункту 1, ці Основні засади визначають принципи та елементи внутрішнього контролю, питання організації і здійснення внутрішнього контролю розпорядниками бюджетних коштів у своїх установах і на підприємствах, в установах та організаціях, що належать до сфери управління таких розпорядників бюджетних коштів.
В судовому засіданні було досліджено копії наказів №377К від 13.09.2019 року «Про тимчасове підпорядкування підрозділів Регіонального відділення та підрозділів функціональних обов`язків між керівництвом Регіонального відділення» та №109К від 28.04.2020 року «Про тимчасове підпорядкування підрозділів Регіонального відділення та підрозділів функціональних обов`язків між керівництвом Регіонального відділення», які підписані позивачем.
Зі змісту наказів №377 від 13.09.2019 року та №109 від 28.04.2020 року вбачається, що в них не визначено підпорядкування керівнику Регіонального відділення відповідальної особи за здійснення внутрішнього контролю в Регіональному відділенні та вказано структурний підрозділ, назва якого не відповідає штатному розпису, затвердженому в.о. керівника апарату Фонду державного майна України 12.02.2020 року та який введено в дію з 01.01.200 року.
Позивачем в поясненнях було зазначено, що нею відповідальною особою за здійснення внутрішнього контролю було визначено головного спеціаліста відділу забезпечення повноважень з контролю Бондар Анну Петрівну.
В свою чергу, ОСОБА_2 підпорядковується безпосередньо начальнику відділу забезпечення повноважень з контролю управління контролю та не перебувала у прямому підпорядкуванні начальника Регіонального відділення.
За наведеного, суд погоджується з висновком відповідача про порушення позивачем Основних засад внутрішнього контролю розпорядниками бюджетних коштів, та вчинення тим самим дисциплінарного проступку, передбачено п.5 ч.2 статті 65 Закону України «Про державну службу», а саме невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих в межах їхніх повноважень.
Щодо порушення позивачем вимог Порядку здійснення контролю за виконанням умов договорів купівлі-продажу об`єктів приватизації органами приватизації, суд встановив та зазначає наступне.
Наказом Фонду державного майна України від 18.10.2018 року №1327 затверджено Порядок здійснення контролю за виконанням умов договорів купівлі-продажу об`єктів приватизації органами приватизації (надалі - Порядок 1327).
Цей Порядок, розроблений відповідно до статті 5 Закону України "Про Фонд державного майна України", статті 27 Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна", та встановлює процедуру організації та здійснення органами приватизації контролю за виконанням власниками об`єктів приватизації умов договорів купівлі-продажу таких об`єктів приватизації.
Розділ ІІ Порядку здійснення контролю за виконанням умов договорів купівлі-продажу об`єктів приватизації органами приватизації регулює питання проведення контролю та оформлення його результатів.
Пунктом 1 розділу ІІ Порядку 1327 встановлено, що орган приватизації здійснює плановий та позаплановий контроль за виконанням умов договору шляхом: проведення перевірки безпосередньо на об`єкті приватизації або у господарському товаристві, акції (частки) якого є об`єктом приватизації; опрацювання документів щодо стану виконання умов договорів купівлі-продажу об`єктів приватизації, отриманих від власників цих об`єктів на запит органів приватизації (документальний контроль); опрацювання документів щодо виконання зобов`язань, визначених договорами купівлі-продажу об`єктів приватизації, отриманих від компетентних органів на запит органу приватизації; складання акта за результатами проведення перевірки.
Відповідно пункту 4 та 5 розділу ІІ Поядку 1327, у процесі проведення контролю за виконанням умов договору використовуються документи, які можуть підтверджувати стан їх виконання.
Такими документами є форми державних статистичних спостережень; господарські договори, акти виконаних робіт, акти введення в експлуатацію об`єктів, акти інвентаризації та приймання-передачі об`єктів; матеріали первинного обліку, фінансові та платіжні документи, виписки банків; звіти підприємства про виконання плану заходів щодо забезпечення охорони праці, охорони навколишнього середовища; акти перевірок дотримання вимог природоохоронного законодавства, колективний договір, протокол конференції (загальних зборів) трудового колективу, звіт про виконання колективного договору; накази підприємств з питань кадрового забезпечення; інші документи, що підтверджують виконання умов договору.
Під час проведення контролю за станом виконання зобов`язань, визначених умовами договорів, забезпечення яких з боку власників об`єктів приватизації передбачається у межах корпоративних прав, набутих за договорами, орган приватизації проводить оцінку стану виконання умов договору без врахування конкретних заходів власника, вжитих ним у межах його корпоративних прав. У разі виявлення фактів неналежного виконання або невиконання зобов`язань, визначених умовами договорів, орган приватизації звертається до власника об`єкта приватизації з вимогою документального підтвердження здійснення ним заходів, що залежать від нього, в межах належних йому корпоративних прав. У таких випадках висновок щодо стану виконання зобов`язань власника робиться з урахуванням доведення власником вжиття усіх заходів, що залежать від нього, відповідно до Закону України "Про акціонерні товариства" щодо належного виконання зобов`язань у межах належних йому корпоративних прав.
Власник забезпечує достовірність поданих документів щодо виконання договірних зобов`язань.
Документи мають бути належним чином оформлені та не мати виправлень, пропущених сторінок. Копії документів, що додаються до матеріалів перевірки, мають бути завірені в установленому законодавством.
Пунктом 6 розділу ІІ Порядку 1327 передбачено, що повноту поданих документів для підтвердження стану виконання умов договору визначає представник органу приватизації, що здійснює контроль за виконанням умов договору купівлі-продажу. Таке визначення має бути обґрунтованим та базуватися на законних підставах.
Відповідно пункту 7 розділу ІІ Порядку 1327, за результатами перевірки складається акт поточної або підсумкової перевірки виконання умов договору купівлі-продажу (далі - Акт) за формою, затвердженою цим наказом, а саме: акт поточної перевірки виконання умов договору купівлі-продажу (додаток 1); акт підсумкової перевірки виконання умов договору купівлі-продажу (додаток 2); акт поточної перевірки виконання умов договору купівлі-продажу об`єкта незавершеного будівництва (додаток 3); акт підсумкової перевірки виконання умов договору купівлі-продажу об`єкта незавершеного будівництва (додаток 4).
Акти реєструються у структурному підрозділі органу приватизації, до повноважень якого належить реєстрація вхідної/вихідної кореспонденції. Усі складені та підписані примірники Акта мають однакову юридичну силу.
Оформлюючи акти, представник органу приватизації повинен забезпечити відображення (безпосередньо в актах) підтвердних документів, на підставі яких було зроблено висновок про фактичний стан виконання договірних умов, щодо кожного пункту договору купівлі-продажу окремо.
Представник органу приватизації є відповідальним за достовірність і обґрунтованість фактів, викладених в актах.
До акта додаються документи (завірені копії), які підтверджують стан виконання умов договору.
Відповідно до пункту 12 розділу ІІ Порядку 1327, якщо під час перевірки виконання умов договору представником органу приватизації встановлено, що умови договору виконано у повному обсязі, складається акт підсумкової перевірки виконання умов договору купівлі-продажу за формою, наведеною в додатку 2 або 4 до цього Порядку.
Акт перевірки після підписання відповідними сторонами подається для затвердження уповноваженій посадовій особі органу приватизації відповідно до розподілу функціональних обов`язків.
У всіх інших випадках результати перевірок виконання умов договорів оформлюються актами поточних перевірок за формою, затвердженою нормативно-правовим актом.
Розділом IV Порядку 1327 визначено порядок зняття договору купівлі-продажу з контролю органом приватизації.
Пунктом 1 розділу IV Порядку 1327 передбачено, що зняття договору купівлі-продажу з контролю здійснюється за рішенням органу приватизації у разі: повного виконання умов договору, що підтверджує відповідний орган приватизації шляхом затвердження акта підсумкової перевірки; набрання законної сили рішенням суду про виконання умов договору в повному обсязі; набрання законної сили рішенням суду про розірвання договору (або визнання його недійсним).
Відповідно пунктів 2 та 3 Порядку 1327, у випадках, не передбачених пунктом 1 цього розділу, зняття договору з контролю здійснюється за рішенням органу приватизації на підставі протокольного рішення комісії з питань зняття з контролю договорів купівлі-продажу об`єктів приватизації, створеної органом приватизації, що оформлюється наказом органу приватизації.
У випадках, передбачених абзацом третім пункту 1 та пунктом 2 цього розділу, акти підсумкових перевірок державний орган приватизації не складає.
Судом встановлено, що в Регіональному відділенні Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях створена комісія Регіонального відділення з питань зняття з контролю договорів купівлі-продажу об`єктів приватизації, яку очолює начальник Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях ОСОБА_1
Відповідачем зазначено, що Регіональним відділенням не було знято з контролю договір купівлі-продажу від 31.10.2015 року №1250 та складено акт підсумкової перевірки замість акту поточної перевірки, що є порушенням п.6 та п.7 Порядку 1327.
В судовому засіданні було досліджено договір купівлі-продажу від 31.10.2015 року №1250, який укладений між Регіональним відділенням Фонду державного майна України в Запорізькій області та ФОП ОСОБА_3 на об`єкт власності групи Ж - єдиний майновий комплекс база відпочинку « ІНФОРМАЦІЯ_1 ».
Пунктом 5.3.1 договору передбачено обов`язок покупця по збереженню профілю діяльності - організація відпочинку та дозвілля громадян протягом 5 років.
Актом підсумкової перевірки від 07.08.2020 року №2/1250 встановлено в повному обсязі виконання умов договору купівлі-продажу об`єкту державної власності групи Ж єдиного майнового комплексу бази відпочинку « ІНФОРМАЦІЯ_1 » від 31.10.2015 року №1250.
В свою чергу, в акті підсумкової перевірки від 07.08.2020 року №2/1250 відсутні належні документи, що підтверджують виконання покупцем ОСОБА_3 пункту 5.3.1 договору купівлі-продажу, а саме «збереження профілю діяльності - організація відпочинку та дозвілля громадян протягом 5 років.
Відповідно протоколу комісії від 26.10.2020 року №16, який затверджений головою комісії ОСОБА_1 , було розглянуто питання про зняття з контролю договору купівлі-продажу від 31.10.2015 року №1250 за актом підсумкової перевірки від 07.08.2020 року №2/1250, виконання умов договору купівлі-продажу об`єкту державної власності групи Ж єдиного майнового комплексу бази відпочинку « ІНФОРМАЦІЯ_1 ».
За результатами розгляду даного питання комісією вирішено договір з контролю не знімати а акт перевірки не затверджувати.
Наведені обставини свідчать про відсутність здійснення перевірки повноти поданих документів для підтвердження стану виконання умов договору, не вжито заходів щодо отримання повних документів, та за відсутності підтверджуючих документів складено акт підсумкової перевірки замість акту поточної перевірки.
За наведених обставин, суд погоджується з висновками відповідача, що позивачем не було перевірено повноту поданих документів для підтвердження стану виконання умов договору, не вжито заходів щодо отримання повних документів, та за відсутності підтверджуючих документів виконання умов договору складено акт №2/1250 підсумкової перевірки виконання умов договору купівлі-продажу замість акту поточної перевірки, що є порушенням вимог Порядку 1327.
Також, суд вважає обґрунтованими висновки відповідача про порушення позивачем вимог Порядку 1327, які полягають у прийнятті рішень шляхом затвердження протоколу №7 від 22.05.2020 року, про не зняття з контролю договорів купівлі-продажу №№1278, 1280, 1281 та не затвердження актів підсумкових перевірок, з огляду на наступне.
Так, судом встановлено, що 13.03.2019 року між Регіональним відділенням Фонду державного майна України по Запорізькій області та фізичною особою ОСОБА_4 було укладено договори купівлі продажу №№ 1278, 1280,1281 на об`єкти незавершеного будівництва 92, 88 та 86 по АДРЕСА_1 .
Регіональним відділенням Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях було проведено підсумкову перевірку виконання фізичною особою ОСОБА_4 умов договорів купівлі - продажу від 13.03.2019 року за №№1278,1280,1281.
За результатами перевірки встановлено, що всі умови договорів від 13.03.2019 року за №№1278,1280,1281 ОСОБА_4 виконано в повному обсязі, про що зазначено в актах підсумкової перевірки від 10.03.2020 року №№02/1278, 2/1280,2/1281.
22.05.2020 року відбулось засідання комісії Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях з питань зняття з контролю договорів купівлі-продажу об`єктів приватизації.
З протоколу засідання комісії №7 від 22.05.2020 року, який затверджено позивачем, вбачається, що договори від 13.03.2019 року №№1278,1280,1281 не було знято з контролю на тій підставі, що були відсутні документи по виконанню умов договорів стосовно вирішення питання по земельній ділянці під об`єктом приватизації, що в результаті не підтверджує умов виконання таких договорів в повному обсязі.
При цьому в судовому засіданні були досліджені копії договорів від 13.03.2019 року за №№1278,1280,1281, відповідно умов яких не передбачено обов`язку покупця, в даному випадку фізичної особи ОСОБА_4 , з вирішення питання щодо оформлення земельних ділянок під об`єктами купівлі-продажу.
За встановлених обставин, враховуючи наявність актів підсумкової перевірки від 10.03.2020 року №№02/1278, 2/1280,2/1281, якими підтверджено виконання покупцем всіх умов договорів від 13.03.2019 року за №№1278,1280,1281 в повному обсязі, не затвердження таких актів та не зняття з контролю договорів, на переконання суду є неправомірним.
В свою чергу, питання щодо оформлення земельних ділянок під об`єктами нерухомого майна, придбаного за договорами купівлі-продажу від 13.03.2019 року №№1278,1280,1281 залежить від особистого волевиявлення покупця та дана обставина не може слугувати підставою для незатвердження актів та не зняття з контролю укладених договорів, за умови підтвердження повного виконання їх умов, в передбаченому законодавством порядку.
Також, суд вважає обґрунтованими висновки відповідача про порушення позивачем вимог Порядку 1327, які полягають в прийнятті рішень, шляхом затвердження актів підсумкових перевірок про виконання покупцями умов договорів купівлі-продажу об`єктів приватизації без фактичного підтвердження їх виконання та зняття їх з контролю.
Так, судом встановлено, що 24.07.2017 року було укладено договір купівлі-продажу №6840 нежитлового приміщення за адресою: АДРЕСА_2 з покупцем ОСОБА_5 .
Відповідно п. 5.9 договору, до обов`язків покупця входить в межах чинного законодавства України вирішити питання права користування, купівлі, оренди земельної ділянки, а також її розмір під об`єктом приватизації.
26.02.2020 року було складено акт підсумкової перевірки №05-05/2020-ДКП про повне виконання умов договору купівлі-продажу від 24.07.2017 року №6840.
Відповідно п. 5.8 договору, до обов`язків покупця входить в межах чинного законодавства України самостійно вирішити питання права користування, купівлі, оренди земельної ділянки, а також її розмір під об`єктом приватизації.
03.03.2020 року було складено акт підсумкової перевірки №11-05/2020 -
При цьому, на переконання суду, питання щодо наявності чи відсутності обов`язку зі сплати податків покупцями в якості фізичних осіб-підприємців, не може бути підставою для висновку про виконання ними умов договорів, оскільки такими договорами чітко встановлений обов`язок покупця вирішити питання щодо оформлення земельних ділянок, який при проведенні перевірки, затвердженні актів перевірки та зняття договорів з контролю, залишився покупцями не виконаним.
Також, 07.05.2015 року було укладено договір купівлі-продажу №469 нежитлового приміщення за адресою: АДРЕСА_4 покупець ТОВ «Криворіжбудмат».
Пунктом 5.10 договору передбачено зобов`язання покупця самостійно, в порядку встановленому чинним законодавством, з оформлення прав на земельну ділянку на якій розташований об`єкт приватизації.
Покупцем до перевірки були надані докази подання звітності до податкових органів та сплати земельного податку.
При цьому, покупцем ТОВ «Криворідбудмат» не було надано до перевірки доказів, які б свідчили про оформлення земельної ділянки та виконання умов договору купівлі-продажу від 07.05.2015 року.
В свою чергу, докази подання звітності та сплати земельного податку свідчать про подання звітності та сплату земельного податку та жодним чином не підтверджують оформлення покупцем земельної ділянки та виконання умов договору в цій частині.
05.03.2020 року було складено акт підсумкової перевірки №13-05/2020-ДКП про повне виконання умов договору купівлі-продажу від 07.05.2015 року №469.
Отже, при затвердженні акту підсумкової перевірки та зняття договору з контролю, не було враховано невиконання покупцем вимог договору від 07.05.2015 року №469 та передчасно затверджено акт підсумкової перевірки та знято з контролю зазначений договір.
Судом не приймаються до уваги посилання відповідача, що пунктом 5.3 договору передбачено зобов`язання покупця здійснити заходи щодо забезпечення збереження навколишнього середовища, забезпечення дотримання санітарних та екологічних норм та, що покупцем до перевірки було надано акт санітарно-епідеміологічного обстеження від 03.03.2020 року №1094/28-20 та акт Державної екологічної інспекції в Дніпропетровській області від 28.02.2020 року №129/4/20, якими встановлено порушення вимог санітарного законодавства, оскільки наведених документів відповідачем до суду надано не було.
Враховуючи встановлені обставини, суд погоджується з висновками відповідача про порушення позивачем вимог Порядку здійснення контролю за виконанням умов договорів купівлі-продажу об`єктів приватизації органами приватизації, та допущення тим самим дисциплінарного проступку, передбачено п.5 ч.2 статті 65 Закону України «Про державну службу», а саме невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих в межах їхніх повноважень.
Також, суд вважає обґрунтованими висновки відповідача про вчинення позивачем порушень при здійсненні перевірки дотримання умов договорів оренди, укладених з ФОП ОСОБА_7 та ФОП ОСОБА_8 , з наступних підстав.
14.05.2012 року Фондом державного майна України прийнято наказ №655 «Щодо виконання контрольних функцій Фонду державного майна України у сфері оренди» (надалі Наказ 655).
Відповідно пункту 1 Наказу 655, Фонду державного майна України, його регіональним відділенням та представництвам як орендодавцям державного майна за укладеними ними договорами оренди здійснювати такий контроль: 1) постійний документальний (у частині надходжень до державного бюджету плати за оренду державного майна, страхування об`єкта оренди); 2) періодичний комплексний з оглядом об`єкта оренди (згідно з щорічними планами-графіками) щодо: використання орендованих цілісних майнових комплексів державних підприємств, організацій, їх структурних підрозділів, виконання умов договорів оренди цілісних майнових комплексів державних підприємств; використання державного майна, переданого в оренду за цими договорами, виконання умов договорів оренди державного нерухомого майна, а також майна, що не увійшло до статутного (складеного) капіталу господарських товариств, створених у процесі приватизації (корпоратизації), що є державною власністю.
Пунктом 4 Наказу 655, встановлено, що за результатами контрольних заходів особами, що його здійснювали, складаються звіти, що містять інформацію за напрямами, визначеними у пункті 1 цього наказу.
Пунктом 5 Наказу 655 передбачено, що з метою реалізації дієвого контролю за договорами оренди, укладеними Фондом державного майна України, враховуючи місце розташування об`єкта оренди, функції контролю у сфері орендних відносин можуть здійснюватися за дорученням Фонду державного майна його регіональними відділеннями, представництвами за місцем розташування об`єкта оренди.
За результатами перевірки виконання ФОП ОСОБА_7 умов договорів оренди індивідуально визначеного нерухомого майна, що належить до державної власності від 06.10.2016 року №12/02-6127-ОД складено акт перевірки ФОП ОСОБА_7 .
За результатами перевірки виконання ФОП ОСОБА_8 умов договору оренди нерухомого майна, що належить до державної власності від 10.12.2009 року №12/02-3782-ОД складено акт перевірки ФОП ОСОБА_9 .
Вказані накази Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях від 17.08.2020 року « 188/06-Н та від 11.09.2020 року « 208/008-Н «Про проведення перевірки» не визначають здійснення періодичного комплексного з оглядом об`єкта оренди контролю, що передбачено пунктом 1 Наказу 655.
Також, обґрунтованими є твердження відповідача , що в порушення пункту 4 Наказу 655, за результатами перевірки складено акти перевірки, а не звіти, що містять інформацію за напрямками, визначеними у пункті 1 Наказу 655.
За таких обставин, суд погоджується з висновками відповідача, що здійснення перевірки дотримання ФОП ОСОБА_7 та ФОП ОСОБА_8 умов договорів оренди нерухомого майна, що належить до державної власності, виходить за межі повноважень Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях.
Окрім того, судом встановлено, що перевіркою ФОП ОСОБА_7 було встановлено використання державного майна у розмірі більшому ніж передбачено умовами договору та в акті здійснено розрахунок суми недоотриманої орендної плати у розмірі 23 578, 05 грн.
Листом від 25.09.2020 року Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях за підписом позивача, ФОП ОСОБА_7 було направлено акт перевірки для підпису та усунення виявлених порушень.
При цьому, відповідно до пункту 9.6 договору оренди, зі змінами внесеними договором від 27.01.2020 року, визначено, що у разі виявлення орендодавцем фактичного використання орендарем державного майна площею, що перевищує розмір орендованої площі, зазначеної у розділі 1 договору, розмір збільшеної орендної плати застосовується з дати останньої перевірки виконання умов договору оренди, зазначені зміни оформлюються додатковим договором, який є невід`ємною частиною договору оренди.
Також, при перевірці ФОП ОСОБА_9 було встановлено використання державного майна у розмірі більшому ніж передбачено умовами договору та в акті здійснено розрахунок суми недоотриманої орендної плати у розмірі 21 687,12 грн.
Листом від 18.09.2020 року Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях за підписом позивача, ФОП ОСОБА_9 було направлено акт перевірки для підпису та усунення виявлених порушень.
При цьому, відповідно пункту 9.6 договору оренди нерухомого майна від 10.12.2009 року №12/02-3782-ОД зі змінами внесеними додатковою угодою про внесення змін до договору оренди, зазначено, що у разі виявлення орендодавцем фактичного використання орендарем державного майна площею, що перевищує розмір орендованої площі, зазначеної у розділі 1 договору, розмір збільшеної орендної плати застосовується з дати останньої перевірки виконання умов договору оренди, зазначені зміни оформлюються додатковим договором, який є невід`ємною частиною договору оренди.
Отже, умовами договорів оренди було передбачено, у разі виявлення орендодавцем фактичного використання орендарем державного майна площею, що перевищує розмір орендованої площі, зазначеної у розділі 1 договору, розмір збільшеної орендної плати застосовується з дати останньої перевірки виконання умов договору оренди, зазначені зміни оформлюються додатковим договором, який є невід`ємною частиною договору оренди.
В даному випадку, позивачем не було укладено додаткових угод, та за відсутності їх укладання здійснено нарахування недоотриманої орендної плати, що свідчить про вчинення дій, що виходять за межі наданих повноважень.
Враховуючи встановлені обставини справи, суд приходить до висновку про порушення позивачем вимог Основних засад внутрішнього контролю розпорядниками бюджетних коштів, затверджених 12.12.2018 року постановою Кабінету Міністрів України №1062, Порядку здійснення контролю за виконанням умов договорів купівлі-продажу об`єктів приватизації органами приватизації, затвердженого наказом Фонду державного майна України від 18.10.2018 року №1327, Наказу від 14.05.2012 року №655 Фонду державного майна України «Щодо виконання контрольних функцій Фонду державного майна України у сфері оренди», та як наслідок вчинення дисциплінарного проступку, передбачено п.5 ч.2 статті 65 Закону України «Про державну службу», а саме невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих в межах їхніх повноважень.
При цьому, суд критично ставиться до аргументів позивача, щодо ухвалення ряду рішень колегіальним органом, а саме комісією Регіонального відділення з питань зняття з контролю договорів купівлі-продажу об`єктів приватизації, яку вона очолює, як начальник Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях, оскільки відповідно до Положення про Регіональне відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях начальник Регіонального відділення здійснює керівництво регіональним відділення, несе персональну відповідальність за організацію та результати його діяльності, організовує та забезпечує виконання регіональним відділенням відповідно актів законодавства, наказів Фонду, доручень голови Фонду, його першого заступника та заступників.
Що стосується зазначених позивачем порушень при проведенні дисциплінарного провадження та прийнятті оскаржуваного наказу, суд зазначає наступне.
Так, позивач стверджує, що в порушення вимог частини 2 статті 77 Закону України «Про державну службу» наказ Фонду державного майна України №195-р від 07.06.2021 року не містить відомостей про державного службовця, стислого викладу обставин справи, юридичної кваліфікації дисциплінарного проступку.
В судовому засіданні було досліджено наказ №195-р від 07.06.2021 року та встановлено, що наказ містить всі необхідні дані, передбачені частиною 2 статті 77 Закону України «Про державну службу», а саме: найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.
Враховуючи численні порушення встановлені при проведенні дисциплінарного провадження, зазначення в наказі «за вчинення дисциплінарних проступків відповідно до подання Дисциплінарної комісії Фонду державного майна України з розгляду дисциплінарних справ стосовно начальника Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях ОСОБА_1» містить в собі інформацію про виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридичну кваліфікацію.
В свою чергу, недоліки при оформленні наказу про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді догани, жодним чином не можуть свідчити про протиправність такого наказу внаслідок виявлених недоліків, за умови підтвердження факту вчинення такого дисциплінарного проступку, та не можуть слугувати підставою для скасування такого наказу.
Суд критично ставиться до аргументів позивача щодо перевищення строку здійснення дисциплінарного провадження та прийняття оскаржуваного наказу, оскільки такий наказ прийнято 07.06.2021 року в перший робочий день позивача, у урахуванням наказу №120-р від 23.04.2021 року «про продовження строку здійснення дисциплінарного провадження», наказу від 05.05.2021 року №137-р про надання відпустки з 06.05.2021 року по 16.05.2021 року, перебування на лікарняному з 17.05.2021 року по 04.06.2021 року, з дотриманням встановленого чинним законодавством строку.
Враховуючи встановлення у діях позивача дисциплінарного проступку, суд доходить висновку про правомірність накладення дисциплінарного стягнення на позивача.
Обставин, які б свідчили про невідповідність застосованого стягнення характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця судом не встановлено.
Посилання позивача на недоліки оскаржуваного рішення та порушення порядку його прийняття, на переконання суду, не є такими, що вплинули на прийняття оскаржуваного наказу.
Верховний Суд в постанові від 23 квітня 2020 року у справі № 813/1790/18 вказував, що порушення процедури прийняття рішення суб`єктом владних повноважень саме по собі може бути підставою для визнання його протиправним та скасування у разі, коли таке порушення безпосередньо могло вплинути на зміст прийнятого рішення.
При цьому, колегія суддів наголошувала на необхідності дотримання встановленої законом процедури прийняття відповідного акту, проте, звертала увагу, що саме по собі порушення такої процедури може бути підставою для скасування рішення суб`єкта владних повноважень лише за тієї умови, що таке порушення вплинуло або могло вплинути на правильність оскаржуваного рішення.
Певні дефекти адміністративного акта можуть не пов`язуватись з його змістом, а стосуватися процедури його ухвалення. У такому разі можливі дві ситуації: внаслідок процедурного порушення такий акт суперечитиме закону (тоді акт є нікчемним), або допущене порушення не вплинуло на зміст акта (тоді наслідків для його дійсності не повинно наставати взагалі).
Отже, саме по собі порушення процедури прийняття акта не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом,
Інших підстав, які б стосувалися процедури здійснення дисциплінарного провадження та прийняття оскаржуваного рішення, які б вплинули на результат його прийняття, позивачем не наведено та судом не встановлено.
Згідно з частиною першою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Згідно зі статтею 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Частиною першою та другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази надані суб`єктом владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій та рішень та докази, надані позивачем в обґрунтування заявлених вимог, суд доходить висновку, що позовні вимоги задоволенню не підлягають.
Керуючись ст. 242-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -
В задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Фонду державного майна України про визнання протиправним та скасування наказу - відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені статтями 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складено 28 грудня 2021 року.

Суддя С.І. Озерянська