Справа № 320/2910/21
Суддя: Терлецька О.О.
Дата ухвалення: 2021-12-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 грудня 2021 року № 320/2910/21

Київський окружний адміністративний суд у складі: головуючого - судді Терлецької О.О., при секретарі судового засідання Спасібко Ю.М.,

за участю:

представника позивача - Чичка О.О.,

представника відповідача - Васюхно В.О.,

представника третьої особи - Лебідь Н.Ф.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області до Комунального закладу "Переяслав-Хмельницької центральної районної лікарні про застосування заходів реагування та зустрічний позов Комунального закладу "Переяслав-Хмельницької центральної районної лікарні про визнання дій протиправними,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області (далі позивач) до Комунального закладу «Переяслав-Хмельницька центральна районна лікарня» (далі відповідач), - про застосування заходів реагування.

Позивач звернувся з позовом в порядку реалізації свої управлінських повноважень, визначених законом та просить суд застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) комплексу будівель та споруд Комунального некомерційного підприємства «Переяслав-Хмельницька центральна районна лікарня» за адресою: Київська обл., м. Переяслав, вул. Богдана Хмельницького, буд.137 шляхом зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень, зазначених в акті від 01.02.2021 №6.

Відповідач у справі письмового відзиву на позовну заяву не подавав, як і не подавав документів, які б спростовували факти встановлених позивачем порушень, у зв`язку з яким позивач просить вжити заходи реагування.

Після відкриття провадження у справі за правилами загального позовного провадження, відповідачем 16.04.2021 було подано зустрічну позовну заяву, яка зважаючи на формальне дотримання вимог ст.47 Кодексу адміністративного судочинства України, була судом прийнята до провадження, а позови за первісною позовною заявою та зустрічною позовною заявою об`єднані, про що судом була винесена ухвала 11.05.2021.

Змістом зустрічної позовної заяви є вимога постановити рішення, яким визнати акт перевірки №16 від 01.02.2021 складений відповідачем в односторонньому порядку з порушенням процедури складання протиправним та скасувати його.

Позовні вимоги за зустрічною позовною заявою відповідач заперечив, вказавши на те, що ним було виконано вимоги щодо форми складання акта перевірки та порядку проведення перевірки. Окрім того, представники відповідача вказали на наявність не спростованих позивачем порушень, які є самостійною та достатньою підставою для вжиття судом заходів реагування. Заперечення проти зустрічної позовної заяви позивач виклав у письмових запереченнях від 26.05.2021.

20.04.2021 до суду було подано клопотання Переяславської міської ради про залучення її в якості співвідповідача, оскільки з відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань слідує, що у складі засновників відповідача за основним позовом є Переяславська міська рада. Це клопотання було подано повторно 24.05.2021. Протокольною ухвалою від 03.06.2021, зважаючи на принцип диспозитивності, викладений у ч.2 ст.9 КАС України, - суд відмовив Переяславській міській раді у залученні її в якості співвідповідача в обхід відповідного волевиявлення позивача.

08.06.2021 Переяславська міська рада подала клопотання про залучення її в якості третьої особи без самостійних вимог на стороні відповідача з підстав, аналогічних тим, що були викладені в клопотанні про залучення в якості співвідповідача. Протокольною ухвалою від 24.06.2021 суд, задовольнивши зазначене клопотання, залучив Переяславську міську раду в якості третьої особи без самостійних вимог на стороні відповідача по первісному позову.

22.09.2021 позивач подав клопотання про заміну назви відповідача по справі відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, на Комунальне некомерційне підприємство «Переяслав-Хмельницька центральна районна лікарня» Переяслав-Хмельницької районної ради, сільських рад Переяслав-Хмельницького району та Переяславської міської ради. На підставі ст.52 КАС України, враховуючи відсутність заперечень зі сторони відповідача та третьої особи, суд протокольною ухвалою допустив заміну відповідача належною особою.

Також 22.09.2021 відповідач подав до суду клопотання про залучення в якості третіх осіб без самостійних вимог на стороні відповідача Студенківської сільської ради, Ташанської сільської ради, Дівичківської сільської ради та Циблівської сільської ради. Клопотання мотивоване тим, що відповідно до нової редакції статуту відповідача, затвердженого рішеннями зазначених сільських рад в лютому-березні 2021 року, - ці ради є засновниками відповідача і, відповідно, формують фінансування лікарні. Розгляд даного клопотання в судовому засіданні 22.09.2021 був відкладений протокольною ухвалою суду для надання суду доказів звернення відповідача до заявлених сільських рад для надання фінансування чи усунення порушень, виявлених позивачем при перевірці та які можуть бути підставою для застосування заходів реагування. Однак у зв`язку з відсутністю документів, які б підтверджували звернення відповідача до зазначених сільських рад щодо вирішення питань усунення порушень, які можуть призвести до застосування судом крайніх заходів реагування, та зважаючи на предмет первісного позову, суд протокольною ухвалою від 20.12.2021 відхилив клопотання відповідача про залучення в якості третіх осіб на стороні відповідача Студенківської сільської ради, Ташанської сільської ради, Дівичківської сільської ради та Циблівської сільської ради.

В судовому засідання 22.09.2021 суд, заслухавши пояснення учасників справи щодо предмету позову, зобов`язав відповідача звернутись до позивача щодо проведення позапланової перевірки, допустивши до перевірки працівників ДСНС, для чого суд надав час сторонам, відкладавши судове засідання.

18.10.2021 позивач у справі долучив разом з клопотанням копію акта про неможливість здійснення заходу державного нагляду (контролю) від 11.10.2021 №933 та копію листа від 08.10.2021 №1063. Зі змісту акта слідує, що позапланову перевірку неможливо здійснити у зв`язку із значною кількістю госпіталізованих пацієнтів, хворих на гостру респіраторну хворобу COVID -19. З листа директора відповідача Л.Кузьменчук від 08.10.2021 слідує, що остання просить відтермінувати проведення додаткової перевірки, оскільки всі капітальні споруди лікарні (інфекційне відділення, хірургічний корпус, терапевтичний корпус) задіяні в лікуванні хворих відповідно до розпорядження №47 від 21.07.2021.

В судовому засіданні 18.10.2021 суд, досліджуючи можливість не застосування крайнього заходу реагування у вигляді зупинення роботи всієї лікарні в складний епідемічний період, та зважаючи функціональні повноваження Міністерства охорони здоров`я України щодо забезпечення право на медичну допомогу, зокрема і через позитивні зобов`язання забезпечення функціонування лікарень, - протокольною ухвалою зобов`язав відповідача звернутись до Міністерства охорони здоров`я України за роз`ясненням вирішення питання щодо усунення порушень, щодо яких було подано позов ДСНС у даній справі та забезпечення роботи лікарні.

На виконання зазначеної вище протокольної ухвали відповідач 15.10.2021 звернувся до Міністерства охорони здоров`я України з листом-запитом. Однак як пояснив, представник відповідача в судовому засіданні 06.12.2021, Міністерство охорони здоров`я України на зазначений письмовий запит відповіді не надало, проігнорувавши наявність обставин, які можуть призвести до припинення роботи лікарні.

20.12.2021 представник відповідача в судовому засіданні також заявив клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, у зв`язку з порушенням позивачем строку на звернення до адміністративного суду зважаючи на те, що деякі виявлені позивачем порушення мали місце ще до перевірки позивачем. Заслухавши пояснення сторін, зважаючи на стадію розгляду справи, суд протокольною ухвалою відклав розгляд клопотання до стадії вирішення справи по суті в нарадчій кімнаті. В нарадчій кімнаті, суд прийшов до висновку про відмову у задоволенні клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду, зважаючи на те, що порушення, які були встановлені позивачем при перевірці мають триваючий характер і наявність яких не заперечується відповідачем.

Дослідивши матеріали судової справи, заслухавши пояснення представників сторін в судовому засіданні, суд встановив наступні обставини справи.

Відповідно до положень статей 47, 64, 65, 66, 67 Кодексу цивільного захисту населення, Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», на підставі річного плану здійснення заходів державного нагляду (контролю) ДСНС на 2021 рік, затвердженого наказом ДСНС від 26.11.2020 №633 «Про затвердження плану перевірок» та наказу ГУ ДСНС України у Київській області від 24.12.2020 №1061 «Про проведення планових перевірок», - відповідачем було здійснено планову перевірку щодо додержання (виконання) вимог нормативно-правових актів та нормативних документів у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки Комунального некомерційного підприємства «Переяслав-Хмельницька центральна районна лікарня», за адресою: Київська область, м. Переяслав, вул. Б. Хмельницького, буд.137, про що було складено рапорт начальником Переяславського РС ГУ ДСНС України у Київській області полковником служби цивільного захисту Сергієм Лисенко.

24.12.2020 відповідачем було видане посвідчення №4188 на проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання та вимокання вимог у сфері цивільного захисту, пожежної і техногенної безпеки відповідача, провідним інспектором Переяслав-Хмельницького РС ГУ ДСНС України у Київській області Андрущенком Андрієм Олександровичем.

26.01.2021 інспектором позивача було здійснено вихід на об`єкт відповідача за адресою: Київська обл., м. Переяслав, вул. Богдана Хмельницького, буд.137. Цього ж дня в приміщенні бухгалтерії відповідача директору відповідача було вручено копію посвідчення інспектора від 24.12.2020 №4188, про що директором Кузьменчук Л.В. відповідача було власноруч зроблено відмітку у зазначеній копії посвідчення.

З пояснень позивача слідує і не спростовується відповідачем, що усним дорученням директор відповідача уповноважила завідуючого господарством КНП «Переяслав-Хмельницька ЦРЛ» Усик П.А. супроводжувати інспектора під час перевірки.

Під час планової перевірки документи, які б свідчили про те, що дерев`яні конструкції оброблені вогнезахисним розчином, що забезпечують групу вогнезахисної ефективності не були надані інспектору, що не заперечується і відповідачем.

Суд звертає увагу на те, що відповідач не надав таких документів і суду, що, враховуючи зміст ч.2 ст.74 КАС України, нівелює усні пояснення представника відповідача в судовому засіданні про відсутність порушень в частині оброблення дерев`яних конструкцій вогнезахисним розчином.

Під час перевірки, незважаючи на законодавчу вимогу про те, що грати на вікнах приміщення мають бути відчинені чи зняті на час перебування в приміщеннях людей, - візуальним оглядом будівель лікарні було встановлено, що майже на всіх вікнах першого поверху встановлено глухі грати. Дана обставина не була спростована відповідачем в суді належними і допустимими доказами.

Також візуальним оглядом інспектором було виявлено факти пошкодження електропроводки у деяких кабінетах приміщення відповідача.

Під час перевірки інспектором було виявлено порушення правил обладнання протипожежних люків, які можуть бути використані для аварійного виходу під час пожежі.

Зокрема відповідач не надав інспектору під час перевірки сертифікат на протипожежні люки 2 типу. Окрім того, під час перевірки інспектору представником відповідача не були надані документи по встановленню та перевірці блискавко захисту.

Захисні споруди цивільного захисту, які знаходяться у підвальних приміщеннях відповідача, власником яких є відповідач, про що свідчить технічний паспорт на захисну споруду цивільного захисту.

01.02.2021 за результатами позапланової перевірки позивачем був складений акт №16 щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної і техногенної безпеки та було виявлено 41 порушення, викладені детально у зазначеному акті та позовній заяві.

Другий оригінал акта, складеного за результатами проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 01.02.2021 №16 було направлено рекомендованим листом з повідомленням про вручення 01.02.2021 разом із супровідним листом від 01.02.2021 №33 про що свідчить квитанція про відправлення і що не було спростовано відповідачем у справі належними та допустимими доказами.

Зважаючи на те, що підставою для застосування судом запобіжних заходів є виключна наявність порушень, які створюють загрозу життю і здоров`ю людей станом на час розгляду судової справи про такі заходи, суд бере до уваги документи, подані позивачем з клопотанням від 15.09.2021, а саме: копію акта про пожежу від 05.09.2021, копію повідомлення про виникнення резонансної пожежі в приміщенні відповідача, копію фотокартки з місця пожежі, копію повідомлення про вартість майна, пошкодженого пожежею. Відповідаючи на запитання суду щодо обставин пожежі, представник відповідача не заперечив самого факту пожежі, як і не заперечив належними і допустимими доказами заявленої позивачем рівня небезпеки для життя і здоров`я осіб, що перебувають в приміщенні лікарні відповідача.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд виходить з наступного.

Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2207 №877-V визначено правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

Кодексом цивільного захисту України від 02.10.2012 №5403-VI - врегульовано відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності.

Відповідно до ч.2 ст.64 Кодексу цивільного захисту України, - центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

Відповідно до п.1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затверджену постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 №1052 (далі Положення №1052), - державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

Відповідно до п.3 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затверджену постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 №1052, - 3. Основними завданнями ДСНС є: 1) реалізація державної політики у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій, запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності; 2) здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб; 3) внесення на розгляд Міністра внутрішніх справ пропозицій щодо забезпечення формування державної політики у зазначених сферах; 4) реалізація в межах повноважень, передбачених законом, державної політики у сфері волонтерської діяльності.

Відповідно до ст.66 Кодексу цивільного захисту України, - центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Позивач, у відповідності до Положення про Головне управління ДСНС України у Київській області, затвердженого наказом ДСНС України від 04.02.2013 №3 у редакції Наказу ДСНС від 12.11.2018 №66, - здійснює держаний нагляд (контроль) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб.

Відповідно до ч.1 ст.51 та ч.3 ст.55 Кодексу цивільного захисту України, - забезпечення пожежної та техногенної безпеки суб`єктів господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

Відповідачем у справі не спростовано належними та допустимими доказами, що виявлені позивачем порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, зазначені в Акті перевірки від 01.02.2021 №16 створюють реальну загрозу життю і здоров`ю людей, які працюють, перебувають на об`єкті, а також особам, які будуть здійснювати гасіння виниклої пожежі.

Згідно визначення ДСТУ 2272-06 «Пожежна безпека. Терміни та визначення основних понять», - небезпечним чинником пожежі є прояв пожежі, що призводить чи може призвести до опечення, отруєння леткими продуктами згоряння або піролізу, травмування чи загибелі людей та (або) заподіяння матеріальних, соціальних, екологічних збитків. До небезпечних факторів пожежі належать: підвищена температура, задимлення, погіршення складу газового середовища.

Відповідно до п.2.16 Гл.2 Р.ІІІ Правил пожежної безпеки в України, затверджених Наказом МВС України від 30.12.2014 №1417 (далі Правила пожежної безпеки), - у разі необхідності встановлення на вікнах приміщень, де перебувають люди, ґрат останні повинні розкриватися, розсуватися або зніматися. Під час перебування в цих приміщеннях людей ґрати мають бути відчинені (зняті).Установлювати глухі ґрати дозволяється у квартирах, банках, касах, складах, коморах, кімнатах для зберігання зброї і боєприпасів, а також на інших приміщеннях, розрахованих на одночасне перебування до 50 осіб (крім навчальних закладів), та в інших випадках, передбачених нормами і правилами, затвердженими в установленому порядку.

Відповідно до п.2.3 Гл.2 Р.ІІІ Правил пожежної безпеки, - під час експлуатації об`єкта не допускається знижувати клас вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах. Протипожежні двері, ворота, вікна, люки, клапани, завіси (екрани) у протипожежних перешкодах повинні утримуватися у справному стані. Не допускається встановлювати будь-які пристрої, предмети тощо, що перешкоджають їх зачиненню.

Відповідно до п.8.6 Р.8 ДБН В.1.1-7-2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва», - У житлових, громадських будинках, будинках адміністративного та побутового призначення заввишки не більше 15 метрів від планувальної позначки землі до карниза покрівлі або верху зовнішньої стіни (парапету) допускається влаштовувати виходи на горище або покрівлю зі сходових кліток через протипожежні люки 2-го типу розмірами не менше 0,6м. х 0,8 м. по закріплених вертикальних металевих драбинах.

Відповідно до ч.6 ст.7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2207 №877-V, - за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

При визначенні предмета позову та об`єкта захисту по зустрічному позову, суд враховує правову позицію Верховного Суду України, викладену у постанові від 10.09.2013 у справі №21-237а13, та постанові у справі №826/26608/15 відповідно до якої акт перевірки є документом, який лише підтверджує факт проведення перевірки, містить доказову інформацію про виявлені правопорушення та може бути наданий суду під час вирішення спору щодо оскарження рішення, прийнятого на підставі такого акта і не зумовлює виникнення будь-яких прав та обов`язків для осіб, робота (діяльність) яких перевірялась. З зазначеного тлумачення норм права суду касаційної інстанції слідує, що акт перевірки не є правовим актом індивідуальної дії, оскільки не є актом застосування норм права та не встановлює конкретні приписи, звернені до конкретної особи. Тобто, акт перевірки це службовий документ, який стверджує факт проведення перевірки суб`єкта господарювання і є носієм доказової інформації про виявлені порушення вимог законодавства, а його скасування не призведе до поновлення прав.

Відповідно до ст.3 Конституції України, - людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

При застосуванні даної норми суд враховує позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 11.12.2019 у справі №320/7019/18 та постанові від 26.06.2018 у справі №823/589/16, відповідно до якої існування (не усунення відповідачем) хоча б одного з порушень, встановлених позивачем, які загрожують життю та здоров`ю людей, вже є самостійною достатньою правовою підставою для застосування до нього заходів реагування у вигляді, зокрема, повного зупинення експлуатації (роботи) будівель та приміщень.

П.12 ч.1 ст.67 Кодексу цивільного захисту України визначено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до ч.2 ст.68 Кодексу цивільного захисту України, - у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Відповідно до пунктів 1, 4, 10 ч.1 ст.70 Кодексу цивільного захисту України, - підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, нормами і правилами; нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання.

Відповідно до ч.2 ст.70 Кодексу цивільного захисту України, - повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Враховуючи те, що під час перевірки відповідачем було виявлено ряд порушень правил техногенної і пожежної безпеки, які зазначені в Акті перевірки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, суд визнає обґрунтованим звернення позивачем з позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення роботи комплексу будівель та споруд відповідача за адресою: Київська обл., м. Переяслав, вул. Б.Хмельницького, буд.137.

Суд погоджується з доводами позивача, що застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення роботи відповідача шляхом заборони експлуатації комплексу будівель та споруд є виключними та необхідними заходами, направленими на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю і здоров`ю людей.

При цьому суд приходить до висновку про відмову у задоволенні зустрічного позову, оскільки він містить вимогу про скасування як протиправного акта перевірки позивача. При цьому відповідач не вказує на те, що даним оскаржуваним актом безпосередньо порушуються які небудь права відповідача. Окрім того відповідач не спростував належними і допустимими доказами факту наявності порушень, які стали підставою для подачі позову про застосування заходів реагування.

Відповідно до ч. 2 ст. 139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Оскільки під час розгляду даної справи не залучались свідки та не проводились експертизи, то відсутні підстави для стягнення з відповідача судових витрат.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

Адміністративний позов - задовольнити.

Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) комплексу будівель та споруд Комунального некомерційного підприємства «Переяслав-Хмельницька центральна районна лікарня» Переяслав-Хмельницької районної ради, сільських рад Переяслав-Хмельницького району та Переяславської міської ради (код ЄДРПОУ-01994161), за адресою: Київська обл., м. Переяслав, вул. Богдана Хмельницького, буд. 137, шляхом зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень зазначених в акті від 01.02.2021 № 16.

В задоволенні зустрічного позову - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення .

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Терлецька О.О.

Дата виготовлення і підписання повного тексту рішення - 03 лютого 2022 р.