Справа № 580/10266/21
Суддя: Марина БІЛОНОЖЕНКО
Дата ухвалення: 2022-01-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

13 січня 2022 року справа № 580/10266/21 м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Білоноженко М.А., перевіривши матеріали зустрічного позову Гаражно-будівельного кооператива "Сирена" до Головного управління ДПС у Черкаській області про скасування Акту та ППР у справі №580/10266/21 за первісним позовом Головного управління ДПС у Черкаській області до Гаражно-будівельного кооператива "Сирена" про стягнення податкового боргу з рахунків у банках, обслуговуючих такого платника,

ВСТАНОВИВ:

30.11.2021р. до Черкаського окружного адміністративного суду звернулось Головне управління ДПС у Черкаській області (далі - позивач) з позовною заявою до Гаражно-будівельного кооператива "Сирена" (далі - відповідач), в якій просило:

- стягнути з відповідача з рахунків у банках, обслуговуючих такого платника кошти на користь бюджету через Головне управління ДПС у Черкаській області податковий борг на суму 9 229 243,23 грн.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 06.12.2021р. прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

04.01.2021р. від Гаражно-будівельного кооператива "Сирена" надійшов зустрічний позов, в якому позивач просить:

- скасувати акт перевірки ГУ ДПС у Черкаській області від 16 вересня 2021р. за №6401/23-00-18-0507/22792088 та податкове повідомлення-рішення від 20 жовтня 2021р. за № про застосування штрафних санкцій у розмірі 59 950,93грн.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності.

Згідно ч. 2 ст. 171 КАС України, суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Відповідно до ч.2 ст. 177 КАС України, зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

За наслідками вирішення питання чи належить прийняти зустрічний позов до спільного розгляду з первісним позовом, суд зазначає наступне.

У відповідності з п. 1 ч. 1 ст. 19 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Відповідно до п.7 ч.1 ст.4 КАС України, суб`єкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Таким чином, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності такого суб`єкта, прийнятих або вчинених ним при здійсненні владних управлінських функцій.

Індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк (пункт 19 ст. 4 КАС України).

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, щодо компетенції контролюючих органів, повноважень і обов`язків їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальності за порушення податкового законодавства, урегульовані положеннями Податкового кодексу України (далі - ПК України).

За правилами п.75.1 ст.75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Відповідно до п.86.1 ст.86 ПК України результати перевірок (крім камеральних та електронних перевірок) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами контролюючого органу та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка.

Акт перевірки - документ, який складається у передбачених цим Кодексом випадках, підтверджує факт проведення перевірки та відображає її результати.

Отже, правовий акт індивідуальної дії виданий суб`єктом владних повноважень документ, прийнятий з метою реалізації положень нормативно-правового акту щодо конкретних обставин, та стосується прав і обов`язків конкретного суб`єкта суспільних відносин та якому він адресований.

Суд зазначає, що обов`язковою ознакою нормативно-правового акта чи правового акта індивідуальної дії, а також відповідних дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень є створення ними юридичних наслідків у формі прав, обов`язків, їх зміни чи припинення.

Акт перевірки є лише службовим документом, що фіксує проведення перевірки та висновки інспектора щодо наявності чи відсутності порушень вимог законодавства, не породжує, не змінює та не звужує права особи (позивача), не встановлює для неї додаткових обов`язків та не покладає відповідальність.

Таким чином, акт перевірки за своєю сутністю не є рішенням суб`єкта владних повноважень (індивідуальним актом) у розумінні статті 5 КАС України, яке може бути оскаржено до адміністративного суду та не може бути предметом спору в суді, оскільки цей документ не є нормативно-правовим актом чи правовим актом індивідуальної дії та не має до платників податків обов`язкового характеру, а викладені в них обставини можуть бути підставою для застосування керівником відповідного податкового органу чи його заступником відповідних заходів.

Аналогічну позицію у подібних правовідносинах було висловлено Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 20.03.2019р. у справі №810/5854/14.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку про те, що заявлена у зустрічному позові позовна вимога про скасування Акту перевірки ГУ ДПС у Черкаській області від 16 вересня 2021р. за №6401/23-00-18-0507/22792088 не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 170 КАС України, суддя відмовляє у відкритті провадження у адміністративній справі, якщо заяву не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Суд також враховує, що відповідно до ст. 319 КАС України, порушення правил юрисдикції адміністративних судів, встановлених статтею 19, є обов`язковою підставою для скасування рішення із закриттям провадження незалежно від доводів апеляційної скарги.

З урахуванням зазначеного, суд доходить висновку про необхідність відмови у прийнятті зустрічного позову до спільного розгляду з первісним позовом, в частині вимог про скасування Акту перевірки ГУ ДПС у Черкаській області від 16 вересня 2021р. за №6401/23-00-18-0507/22792088.

Керуючись ст.ст. 4, 19, 170,171, 256, 293, 295 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у прийнятті зустрічного позову до спільного розгляду з первісним позовом у адміністративниій справі №580/10266/21, в частині вимог про скасування Акту перевірки ГУ ДПС у Черкаській області від 16 вересня 2021р. за №6401/23-00-18-0507/22792088.

Копію ухвали надіслати заявнику.

Ухвала набирає законної сили відповідно статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України і може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту.

Суддя Марина БІЛОНОЖЕНКО