Справа № 580/5074/21
Суддя: Алла РУДЕНКО
Дата ухвалення: 2021-12-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 грудня 2021 року справа № 580/5074/21

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Руденко А.,

за участю:

секретаря судового засідання Могили І.,

представників позивача Пальчевського А., Засідатель І. (самопредставництво);

представника відповідача адвоката Орленка В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в загальному позовному провадженні в приміщенні суду адміністративну справу за позовом Управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області до товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробнича фірма «Урожай» про застосування заходів реагування, -

встановив:

У липні 2021 року до Черкаського окружного адміністративного суду звернулось Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області з позовною заявою до товариства з обмеженою відповідальністю Науково-виробнича фірма Урожай, в якій просить застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі товариства з обмеженою відповідальністю Науково-виробнича фірма Урожай за адресою: Київська область, м. Миронівка, вул. Чкалова, 38, шляхом зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень, зазначених в акті планової перевірки від 16.04.2021 №86.

В обгрунтування адміністративного позову позивач зазначає, що при проведенні планової перевірки були встановлені порушення Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України №1417 від 30.12.2014, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 05.03.2015 за №252/26697, та Кодексу цивільного захисту України, які створюють пряму та/або опосередковану загрозу життю та/або здоров?ю людей і є підставою для застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі за адресою: Київська область, м. Миронівка, вул. Чкалова, 38 до повного усунення порушень, зазначених в акті планової перевірки від 16.04.2021 №86.

Відповідач проти позову заперечив. У відзиві на позовну заяву вказав, що виявлені порушення в більшій частині усунені. За переконанням відповідача позивач у акті перевірки від 16.04.2021 не зазначив, що вказані порушення створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей та не надано достатніх обгрунтувань необхідності застосування заходів реагування щодо державного нагляду у вигляді зупинення експлуатації (роботи) будівель, а усунення виявлених порушень не може бути досягнуто у інший спосіб.

З посиланням на ч. 2 ст. 12 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» позивач вказав, що санкція, що застосовується до суб`єкта господарювання при першому порушенні, не може бути вищою за мінімальну санкцію.

Також послався на непропорційність між заходом реагування і метою, яка ним досягається.

Позивач надав до суду відповідь на відзив, та вказав, що на підтвердження усунення частини порушень відповідач послався на договір від 15.07.2021 №62-21-ПС, від 15.07.2021 №49-21 В, від 15.07.2021 №3/21, проте зазначені договори вказують лише про намір відповідача усунути частину порушень, а не їх фактичне виконання. Згідно з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 17.10.2019 у справі №826/7292/18, порушення вимог протипожежної безпеки не вважається усуненим лише за умови розгляду можливості щодо такого усунення.

Також належним доказом усунення порушень є результати повторної перевірки, що підтверджується правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 27.11.2019 у справі №640/4508/19, проте відповідач не звертався із заявою про проведення позапланової перевірки щодо усунення виявлених порушень.

У п. 31 постанови Верховного Суду від 07.10.2019 у справі №815/140/18 зазначено, що відсутність протипожежної сигналізації, блискавкозахисту є істотним порушенням, що впливає на ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії та може спричинити загрозу життю і здоров`ю людей і унеможливить її ефективну ліквідацію та рятування людей. Отже вказані порушення як кожне так і у сукупності створюють очевидну загрозу життю та здоров`ю людей.

Аналогічні правові висновки зроблені Верховним Судом щодо відсутності оброблення дерев`яних конструкцій вогнетривким розчином, порушення щодо експлуатації електромереж, відсутності зовнішнього протипожежного водопостачання та первинних засобів пожежогасіння.

Отже порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, зазначені в акті перевірки, створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей, які працюють, перебувають на об`єкті, а також особам, які будуть здійснювати гасіння виниклої пожежі.

Щодо застосування мінімальної санкції відповідно до ч. 2 ст. 12 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», то захід реагування у вигляді зупинення роботи не є санкцією, а є превентивним засобом впливу на порушника з метою усунення існування загрози життю та здоров`ю людей.

Щодо порушення принципу пропорційності, то захист життя, здоров`я та власності від невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій має пріоритетне значення.

Відповідач надав до суду заперечення на відповідь на відзив, у яких зазначив, адміністративна будівля введена в експлуатацію у 1975 році і до моменту перевірки будь-яких зауважень з приводу порушень правил пожежної безпеки не було встановлено.

Ухвалою суду від 30.08.2021 позовну заяву прийнято до розгляду у загальному позовному провадженні та призначено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 02.11.2021 відмовлено у задоволенні клопотання відповідача про зупинення провадження у справі.

Ухвалою суду від 11.11.2021 закрито підготовче провадження та справу призначено до розгляду по суті на 25.11.2021 о 15.00 год.

Представники позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримали з підстав, зазначених у позовній заяві, позов просив задовольнити.

Представник відповідача проти позову заперечив та просив у задоволенні позову відмовити.

Заслухавши пояснення представників сторін дослідивши подані письмові докази, суд встановив такі фактичні обставини.

Відповідно до Кодексу цивільного захисту України, Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» Положення про Головне управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області, затвердженого наказом ДСНС України від 04.02.2013 №3 та Річного плану здійснення заходів державного нагляду (контролю) ДСНС України на 2021 рік, затвердженого наказом ДСНС України від 26.11.2020 №633 «Про затвердження плану перевірок» (зі змінами від 30.11.2020 №639) та наказу Головного управління ДСНС України у Київській області від 16.03.2021 №324 «Про проведення планових перевірок» Головне управління ДСНС у Київській області здійснило планову перевірку щодо дотримання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробнича фірма «Урожай» за адресою: Київська область, м. Миронівка, вул. Чкалова, 38.

За результатами планової перевірки був складений акт від 16.04.2021 №86 щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, яким встановлені порушення вимог законодавства, а саме:

1. Не обладнано автоматичною пожежною сигналізацією з оформленням відповідного протоколу або акту згідно ДБН В.2.5-56:14 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Системи протипожежного захисту», чим порушено пункт 1.2 глави 1 розділу V ППБУ. Ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності пожежа.

2. Не встановлено покажчика найближчого пожежного гідранта (об`ємні зі світильником або плоскі із застосуванням світловідбивних покриттів) з нанесенням на них літерного індексу ПГ, чим порушено підпункт 9 пункту 2.1 глави 2 розділу V ППБУ. Ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності пожежа.

3. Не проведені заміри опору ізоляції електричних мереж та електропроводок приміщень відповідно до вимог Правил технічної експлуатації електроустановок з оформленням відповідного протоколу або акту, чим порушено пункт 1.20 глави 1 розділу 1V ППБУ. Ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності пожежа.

4. Не пройдено відповідальною особою з питань цивільного захисту навчання на курсах цивільного захисту, чим порушено пункт 8 частини першої статті 20 Кодексу цивільного захисту України. Ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності аварія.

5. Не пройдено навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки посадовими особами, відповідальними за пожежну безпеку, чим порушено пункт 16 розділу 11 ППБУ. Ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності пожежа.

6. Територія, будинки, споруди, приміщення не в повній мірі забезпечено первинними засобами пожежогасіння, чим порушено пункт 3.6 глави 3 розділу V ППБУ. Ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності пожежа.

7. Дозволяється використання несертифікованих електроподовжувачів, чим порушено пункт 1.18 глави 1 розділу 1V ППБУ. Ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності пожежа.

8. Дозволяється експлуатація електричних розеток, вмикачів, перемикачів та інших подібних апаратів, встановлених на горючій основі, чим порушено пункт 1.17 глави 1 розділу 1V ППБУ. Ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності пожежа.

9. Дозволяється експлуатація електричних проводів з`єднання, відгалуження та окінцювання яких виконано за допомогою скрутки, чим порушено пункт 1.6 глави 1 розділу 1V ППБУ. Ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності пожежа.

10. Лінії живлення кожного побутового кондиціонера не обладнано автономними пристроями електричного захисту, чим порушено пункт 2.26 глави 1 розділу 1V ППБУ. Ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності пожежа.

Позивач стверджує, що всі перелічені у акті порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки створюють реальну загрозу життю і здоров`ю людей, які працюють, перебувають на об`єкті, а також особам, які будуть здійснювати гасіння виниклої пожежі.

Оцінюючи встановлені фактичні обставини справи, суд виходить з наступного.

Відповідно до статті 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, право кожного на життя охороняється законом. Вказане зобов`язує державу вживати належних заходів для захисту життя осіб, які знаходиться під її юрисдикцією. Слід зазначити, що це зобов`язання повинно тлумачитися як таке, що застосовується в контексті будь-якої діяльності, публічної чи ні, в якій право на життя може бути поставлене під сумнів.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Так, спеціальним законом, який регулює правовідносини щодо державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності є Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» № 877-V від 05.04.2007 (надалі по тексту т - Закон № 877-V).

Згідно з нормами абз. 1 ч. 5 ст. 4 Закону № 877-V виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Нормами ч. ч. 1, 2 ст. 7 Закону 877-V, визначено, що для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки. На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Так, ч. 6 ст. 7 Закону 877-V передбачено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю), складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу (частина 7 статті 7 Закону 877-V).

Пунктами 29, 33 та 43 частини 1 статті 2 Кодексу цивільного захисту України передбачено: об`єкт підвищеної небезпеки - об`єкт, який згідно із законом вважається таким, на якому є реальна загроза виникнення аварії та/або надзвичайної ситуації техногенного чи природного характеру; пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю; техногенна безпека - відсутність ризику виникнення аварій та/або катастроф на потенційно небезпечних об`єктах, а також у суб`єктів господарювання, що можуть створити реальну загрозу їх виникнення. Техногенна безпека характеризує стан захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій техногенного характеру. Забезпечення техногенної безпеки є особливою (специфічною) функцією захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій.

Згідно пунктів 1, 3 та 4 частини 1 статті 7 Кодексу цивільного захисту України цивільний захист здійснюється за такими основними принципами: гарантування та забезпечення державою конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності; пріоритетності завдань, спрямованих на рятування життя та збереження здоров`я громадян; максимально можливого, економічно обґрунтованого зменшення ризику виникнення надзвичайних ситуацій.

Згідно пункту 21 частини 1 статті 20 Кодексу цивільного захисту України до завдань і обов`язків суб`єктів господарювання у сфері цивільного захисту належить: забезпечення виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а також виконання вимог приписів, постанов та розпоряджень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки.

Частина 1 статті 66 Кодексу цивільного захисту України передбачає, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Згідно пункту 11 частини першої статті 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить складення актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень.

Згідно пункту 12 частини 1 статті 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Згідно ч. 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом

Підстави для зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів передбачені ст. 70 Кодексу.

Так, згідно п. 1 ч. 1 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами.

Аналіз ст. 70 Кодексу цивільного захисту України дає підстави для висновку, що застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг можливе лише за рішенням адміністративного суду, прийнятим за зверненням центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки. Такі заходи можуть бути застосовані на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки і ці порушення створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Захід реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. При обранні такого заходу реагування позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 № 1417 (зареєстрований в Міністерстві юстиції України 05.03.2015 за № 252/26697) затверджено «Правила пожежної безпеки в Україні» (далі ППБУ), якими встановлено загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд.

Правила пожежної безпеки в Україні є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах (пункт 2). Пожежна безпека повинна забезпечуватися шляхом проведення організаційних заходів та технічних засобів, спрямованих на запобігання пожежам, забезпечення безпеки людей, зниження можливих майнових втрат і зменшення негативних екологічних наслідків у разі їх виникнення, створення умов для успішного гасіння пожеж (пункт 4).

Актом перевірки від 16.04.2021 №86 встановлено, що відповідачем не проведено заміри опору ізоляції електричних мереж та електропроводок приміщень відповідно до вимог правил технічної експлуатації електроустановок з оформленнями відповідного протоколу або акту, чим порушено пункт 1.20 глави 1 розділу 1V Правил пожежної безпеки України, згідно якого замір опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання мають проводитись 1 раз на 2 роки, якщо інші терміни не обумовлені ПТЕ (порушення №3).

Позивач зазначив, що відсутність замірів опору ізоляції електричних мереж та електропроводок може призвести до замкнення мережі, у разі чого може виникнути загоряння горючих елементів та розповсюдження горіння.

Також згідно акту перевірки від 16.04.2021 №86 позивачем дозволяється експлуатація електричних проводів з`єднання, відгалуження та окінцювання яких виконано за допомогою скрутки, чим порушено пункт 1.6 глави 1 розділу 1V ППБУ, який передбачає, що з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів мають здійснюватися за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (порушення 9).

Позивач зазначає, що при порушенні виконання монтажу електричних мереж та їх невідповідність, наприклад експлуатація електричних проводів з`єднання, відгалуження та окінцювання яких виконано за допомогою скрутки, у разі виникнення аварійної експлуатації електричних мереж та зниження її технічних характеристик, може призвести до виникнення пожежі та швидкому її розповсюдженню по горючим поверхням, що створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Щодо вказаних порушень суд зазначає, що порушення експлуатації електромереж створює загрозу виникнення пожежі та, відповідно, становить загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідач не надав доказів усунення вказаних порушень 3 і 9, отже вони є підставою для застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації адміністративної будівлі.

Щодо інших порушень суд зазначає наступне.

Згідно з актом перевірки від 16.04.2021 №86 встановлено порушення позивачем пункту 1.2 глави 1 розділу V ППБУ, а саме: не обладнано автоматичною пожежною сигналізацією з оформленням відповідного протоколу або акту згідно ДБН В.2.5-56:14 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Системи протипожежного захисту». Ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності пожежа (порушення 1).

Так, згідно пункту 1.2 глави 1 розділу V ППБУ будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту".

Згідно пункту 1.2 ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту" ці будівельні норми встановлюють вимоги до обладнання об`єктів систем протипожежного захисту під час їх будівництва, реконструкції, технічного переоснащення, капітального ремонту, зміни категорії приміщень і будинків за вибухопожежною і пожежною небезпекою згідно НАПБ Б.03.002. Вимоги цих будівельних норм є обов`язковими для фізичних та юридичних осіб, які здійснюють будівельну діяльність на території України, незалежно від їхньої форми власності.

Згідно п. 22 ППБУ під час експлуатації об`єктів забороняється знижувати рівень пожежної безпеки, встановлений законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта.

Судом встановлено, що згідно акту державної прийомки адміністративного приміщення в колгоспі ім. Бузницького, м. Миронівка, по вул. Чкалова від 30.06.1975 №188 адміністративна будівля прийнята в експлуатацію із загальною оцінкою відмінно. Акт підписаний представником пожежної охорони.

Оскільки адміністративна будівля введена в експлуатацію у 1975 році, ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту" не поширює свою дію на відповідача.

При проведенні перевірки позивач не встановив, що відповідачем під час експлуатації адміністративної будівлі був знижений рівень пожежної безпеки, встановлений законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта.

Враховуючи зазначене, суд дійшов висновку, що вимоги пункту 1.2 глави 1 розділу V ППБУ, а саме: не обладнано автоматичною пожежною сигналізацією з оформленням відповідного протоколу або акту згідно ДБН В.2.5-56:14 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Системи протипожежного захисту», відповідачем не порушені, тому порушення 1 відсутнє.

Актом перевірки встановлено, що відповідачем дозволяється використання несертифікованих електроподовжувачів, чим порушено пункт 1.18 глави 1 розділу 1V ППБУ (порушення №7); дозволяється експлуатація електричних розеток, вмикачів, перемикачів та інших подібних апаратів, встановлених на горючій основі, чим порушено пункт 1.17 глави 1 розділу 1V ППБУ (порушення №8). Ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності пожежа.

Позивач зазначає, що експлуатація несертифікованих електроподовжувачів може призвести до аварійної експлуатації освітлювальної та силової електромережі та зниження її технічних характеристик, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) на людей та створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

При порушенні виконання монтажу електричних мереж та їх невідповідність, наприклад, розміщення їх на горючих основах, у разі виникнення аварійної експлуатації електричних мереж та зниження її технічних характеристик, може призвести до виникнення пожежі та швидкому її розповсюдженню по горючим поверхням, що створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Згідно пункту 17 глави 1 розділу 1V ППБУ електророзетки, вимикачі, перемикачі та інші подібні апарати повинні встановлюватися на не горючі основи (конструкції) або з підкладанням під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01 метра.

Згідно пункту 1.18 глави 1 розділу 1V ППБУ забороняється:

проходження повітряних ліній електропередач та зовнішніх електропроводок над горючими покрівлями, навісами, штабелями лісу, складами пально-мастильних матеріалів, торфу, дров та інших горючих матеріалів;

відкрите прокладання електропроводів і кабелів транзитом через пожежонебезпечні і вибухонебезпечні зони будь-якого класу і ближче 1 м і 5 м від них відповідно, а також у сходових клітках;

експлуатація кабелів і проводів з пошкодженою або такою, що в процесі експлуатації втратила захисні властивості, ізоляцією;

застосування саморобних подовжувачів, які не відповідають вимогам ПУЕ, що пред`являються до переносних (пересувних) електропроводок;

застосування для опалення приміщення нестандартного (саморобного) електронагрівального обладнання;

користування пошкодженими розетками, відгалужувальними та з`єднувальними коробками, вимикачами та іншими електровиробами;

підвішування світильників безпосередньо на струмопровідні проводи, обгортання електроламп і світильників папером, тканиною та іншими горючими матеріалами, експлуатація їх зі знятими ковпаками (розсіювачами);

використання в пожежонебезпечних зонах світильників з лампами розжарювання без захисного суцільного скла (ковпаків), а також з відбивачами і розсіювачами, виготовленими з горючих матеріалів;

складування горючих матеріалів на відстані менше 1 м від електроустаткування та під електрощитами;

використання побутових електронагрівальних приладів з порушенням встановлених їх виробником правил експлуатації та в місцях (приміщеннях), де їх застосування заборонено;

прокладання в сходових клітках електропроводів і кабелів незалежно від їх напруги, крім електропроводки для освітлення звичайних сходових кліток;

розміщення в кабельних спорудах будь-яких тимчасових пристроїв, зберігання в них матеріалів та устаткування.

За змістом вказаних приписів суд дійшов висновку, що ризик виникнення пожежі і, відповідно, загрозу життю та/або здоров`ю людей створюють лише порушення, зазначені у пункті 18 глави 1 розділу 1V ППБУ, серед яких використання несертифікованих електроподовжувачів та експлуатація електричних розеток, вимикачів, перемикачів на горючій основі не передбачено.

Згідно акту перевірки від 16.04.2021 №86 встановлено, що лінії живлення кожного побутового кондиціонера не обладнано автономними пристроями електричного захисту, чим порушено пункт 2.26 глави 2 розділу 1V ППБУ (порушення 10). Ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності пожежа.

Пункт 2.26 глави 2 розділу 1V ППБУ передбачає, що лінії живлення до кожного побутового кондиціонера, групи кондиціонерів необхідно забезпечувати автономним пристроєм електричного захисту незалежно від наявності захисту на загальній лінії, яка живить групу кондиціонерів.

Водночас згідно пункту 2.27 глави 2 розділу 1V ППБУ під час експлуатації побутових кондиціонерів забороняється: використовувати як опорні конструкції горючі елементи конструкцій рам замість монтажних кріплень заводського виготовлення або інших металевих конструкцій при встановленні кондиціонера у віконному отворі; вносити в конструкцію кондиціонерів зміни, не передбачені заводом-виробником; замінювати наявні триполюсні штепсельні роз`єднувачі на двополюсні; перетинати протипожежні перешкоди інженерними системами кондиціонера без улаштування проходок, що відповідають нормованій межі вогнестійкості протипожежної перешкоди за ознакою ЕІ; установлювати у виробничих приміщеннях категорій А і Б.

Отже ризик виникнення пожежі і, відповідно, загрозу життю та/або здоров`ю людей, створюють лише порушення, зазначені у пункті 2.27 глави 2 розділу 1V ППБУ, і яким не обладнання ліній живлення кожного побутового кондиціонера автономними пристроями електричного захисту не передбачено.

Щодо порушень 2, 4, 5, а саме: не встановлено покажчика найближчого пожежного гідранта (об`ємні зі світильником або плоскі із застосуванням світловідбивних покриттів) з нанесенням на них літерного індексу ПГ, не пройдено відповідальною особою з питань цивільного захисту навчання на курсах цивільного захисту, не пройдено навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки посадовими особами, відповідальними за пожежну безпеку, то вказані порушення не є причиною виникнення пожежі і не становлять загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Отже порушення 2, 4, 5, 7, 8, 10 не створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей і можуть бути усунені на виконання припису, складеного за результатами перевірки.

Щодо порушення 6, а саме: територія, будинки, споруди, приміщення не в повній мірі забезпечено первинними засобами пожежогасіння, чим порушено пункт 3.6 глави 3 розділу V ППБУ, суд зазначає, що об`єктом перевірки була адміністративна будівля, отже і порушення мають бути виявлені саме щодо вказаного об`єкта.

Водночас вказане порушення не є конкретизованим, оскільки стосується території, будинків і споруд, тому не є доведеним.

Враховуючи наявність порушень 3 і 9, які створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, суд дійшов висновку про наявність підстав для застосування заходів реагування шляхом зупинення експлуатації будівлі за адресою: Київська область, м. Миронівка, вул. Чкалова, 38, до повного усунення вказаних порушень.

Щодо посилання відповідача на частину другу статті 12 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», згідно з якою санкція, що застосовується до суб`єкта господарювання при першому порушенні, не може бути вищою за мінімальну санкцію, то стаття 12 вказаного Закону передбачає відповідальність суб`єкта господарювання за невиконання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виявлених під час здійснення заходу державного нагляду (контролю) у вигляді штрафів.

Водночас захід реагування у вигляді зупинення роботи не є санкцією, а є превентивним способом впливу на порушника з метою усунення існування загрози життю та здоров`ю людей.

Вказана правова позиція зазначена у постановах Верховного Суду від 07.08.2019 у справі №810/1820/18, від 10.10.2019 у справі №320/5849/18.

Щодо порушення принципу пропорційності під час застосування заходу реагування у вигляді повної зупинки експлуатації адміністративної будівлі, то згідно статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою цінністю, отже мають пріоритетне значення.

Згідно ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких грунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків. Встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно ч. 1, 3, 4 ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні; суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності; суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Враховуючи доведеність частини порушень, які створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, позов є обгрунтованим і підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 241-245, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, -

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити повністю.

Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі товариства з обмеженою відповідальністю Науково-виробнича фірма Урожай за адресою: Київська область, м. Миронівка, вул. Чкалова, 38, та зобов`язати товариство з обмеженою відповідальністю Науково-виробнича фірма Урожай (вул. Шкільна, 4, с. Корнилівка, Корсунь-Шевченківський район, Черкаська область, 19421, ) повністю зупинити експлуатацію будівлі за адресою: Київська область, м. Миронівка, вул. Чкалова, 38, до усунення порушень, зазначених в акті планової перевірки Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області (вул. Межигірська, 8, м. Київ, 04071, ) від 16.04.2021 №86.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками, якщо таку скаргу не було подано. Апеляційна скарга може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів від з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складений 13 січня 2022 року.

Головуючий Алла РУДЕНКО