Справа № 320/9394/20
Суддя: Головенко О.Д.
Дата ухвалення: 2022-02-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

08 лютого 2022 року м. Київ №320/9394/20

Суддя Київського окружного адміністративного суду Головенко О.Д., розглянувши в порядку письмового провадження заяву про заміну сторони у виконавчому провадженні у адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Управління соціального захисту населення Рокитнянської районної державної адміністрації, третя особа, що не заявляє позовних вимог щодо предмету спору Департамент цивільного захисту, оборони та взаємодії з правоохоронними органами Київської обласної державної адміністрації про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Управління соціального захисту населення Рокитської районної державної адміністрації про визнання протиправними дії та зобов`язання вчинити певні дії.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 11.11.2021 позов задоволено та визнано протиправною бездіяльність Управління соціального захисту населення Рокитнянської районної державної адміністрації щодо відмови ОСОБА_1 у втановленні статусу та видачі посвідчення інваліда війни та зобов"язано Управління соціального захисту населення Рокитнянської районної державної адміністрації () прийняти рішення про встановлення ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) статусу інваліда війни та видати посвідчення встановленого зразка.

Зазначене рішення в апеляційному порядку оскаржено не було та набрало законної сили 13.12.2021.

Позивач звернувся до суду із заявою про заміну сторони у виконавчому провадженні, а саме Управління соціального захисту населення Рокитнянської районної державної адміністрації Київської області на Управління соціального захисту населення Білоцерківської районної державної адміністрації Київської області.

Розгляд заяви про заміну сторони призначено на 07.02.2022.

Відповідно до ч. 2 ст. 379 КАС України суд розглядає питання про заміну сторони виконавчого провадження в десятиденний строк у судовому засіданні з повідомленням державного виконавця або заінтересованої особи, які звернулися з поданням (заявою), та учасників справи. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду.

Розглянувши заяву про заміну сторони, суд зазначає наступне.

Частиною 1 ст. 379 КАС України визначено, що у разі вибуття однієї із сторін виконавчого провадження за поданням державного виконавця або за заявою заінтересованої особи суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, замінює сторону виконавчого провадження її правонаступником.

Згідно ст. 1 Закону України «Про виконавче провадження» від 02.06.2016 № 1404 (далі - Закон № 1404) виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Сторонами виконавчого провадження є стягувач і боржник (ч. 1 ст. 15 Закону № 1404).

Відповідно до ч. 2 ст. 15 Закону № 1404 стягувачем є фізична або юридична особа чи держава, на користь чи в інтересах яких видано виконавчий документ. Боржником є визначена виконавчим документом фізична або юридична особа, держава, на яких покладається обов`язок щодо виконання рішення.

Згідно з ч. 5 ст. 15 Закону № 1404 у разі вибуття однієї із сторін виконавець за заявою сторони, а також заінтересована особа мають право звернутися до суду із заявою про заміну сторони її правонаступником. Для правонаступника усі дії, вчинені до його вступу у виконавче провадження, є обов`язковими тією мірою, якою вони були б обов`язковими для сторони, яку правонаступник замінив.

Суд зазначає, що публічне правонаступництво органів державної влади є окремим, особливим видом правонаступництва, під таким терміном розуміється перехід в установлених законом випадках прав та обов`язків одного суб`єкта права іншому. При цьому обов`язок по відновленню порушених прав особи покладається на орган, компетентний відновити такі права. Такий підхід щодо переходу до правонаступника обов`язку відновити порушене право відповідає принципу верховенства права, оскільки метою правосуддя є ефективне поновлення порушених прав, свобод і законних інтересів.

У спорах, які виникають з публічних правовідносин, де оскаржуються рішення (дії, бездіяльність) державного органу, пов`язані зі здійсненням функції від імені держави, стороною є сама держава в особі того чи іншого уповноваженого органу. Функції держави, які реалізовувались ліквідованим органом, не можуть бути припинені і підлягають передачі іншим державним органам, за виключенням того випадку, коли держава відмовляється від таких функцій взагалі.

Отже, правонаступництво в сфері управлінської діяльності органів державної влади (публічне правонаступництво) передбачає повне або часткове передання (набуття) адміністративної компетенції одного суб`єкта владних повноважень (суб`єкта публічної адміністрації) до іншого або внаслідок припинення первісного суб`єкта, або внаслідок повного чи часткового припинення його адміністративної компетенції.

У такому випадку відбувається вибуття суб`єкта владних повноважень із публічних правовідносин.

Особливістю адміністративного (публічного) правонаступництва є те, що подія переходу прав та обов`язків, що відбувається із суб`єктами владних повноважень, сама по собі має бути публічною та врегульованою нормами адміністративного права.

Отже, коли відбувається публічне правонаступництво, вирішальним є встановлення факту переходу повністю чи частково функцій (адміністративної компетенції) від одного суб`єкта владних повноважень до іншого, а не факту державної реєстрації припинення вибувшого з публічних правовідносин суб`єкта владних повноважень як юридичної особи.

Така позиція суду узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 30.12.2020 у справі № 805/4361/17-а, які є обов`язковими для врахування судом в силу вимог ч. 5 ст.242 КАС України.

Відповідно до пп. 22 п. 1 Постанови Верховної Ради України від 17.07.2020 № 807-IX (далі Постанова № 807), утворено у Київській області, зокрема, Білоцерківський район (з адміністративним центром у місті Біла Церква) у складі територій Білоцерківської міської, Рокитнянської селищної, Гребінківської селищної, Ковалівської сільської, Маловільшанської сільської, Медвинської сільської, Рокитнянської селищної, Сквирської міської, Ставищенської селищної, Таращанської міської, Тетіївської міської, Узинської міської, Фурсівської сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України.

При цьому, пунктом 3 Постанови №807-IX ліквідовано у Київській області: Баришівський, Білоцерківський, Богуславський, Бориспільський, Бородянський, Броварський, Васильківський, Вишгородський, Володарський, Згурівський, Іванківський, Кагарлицький, Києво-Святошинський, Макарівський, Миронівський, Обухівський, Переяслав-Хмельницький, Поліський, Рокитнянський, Сквирський, Ставищенський, Таращанський, Тетіївський, Фастівський, Яготинський райони.

За змістом Переліку районних державних адміністрацій, що реорганізуються шляхом приєднання до районних державних адміністрацій, розташованих в адміністративних центрах районів, утворених Постановою № 807, затвердженого розпорядженням Кабінету Міністрів України від 16.12.2020 № 1635-р, Рокитнянська райдержадміністрація реорганізується шляхом приєднання до Білоцерківської райдержадміністрації Київської області.

Механізм здійснення заходів, пов`язаних з утворенням або реорганізацією райдержадміністрацій, а також правонаступництва щодо майна, прав та обов`язків райдержадміністрацій, що припиняються, у зв`язку із зміною адміністративно-територіального устрою України, визначає Порядок здійснення заходів щодо утворення та реорганізації районних державних адміністрацій, а також правонаступництва щодо майна, прав та обов`язків районних державних адміністрацій, що припиняються, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2020 № 1321 (далі - Порядок №1321).

Відповідно до п. 7 Порядку № 1321 перехід повноважень, прав та обов`язків (публічно-владне правонаступництво) райдержадміністрацій, що припиняються, до райдержадміністрацій новоутворених районів здійснюється: у разі існування райдержадміністрації в адміністративному центрі новоутвореного району та приєднання до неї райдержадміністрацій, що припиняються, ліквідованих районів - з моменту утворення комісії з реорганізації райдержадміністрації, що припиняється (далі - комісія з реорганізації); у разі утворення на території новоутвореного району райдержадміністрації, в адміністративному центрі якого була відсутня така райдержадміністрація, - з моменту державної реєстрації райдержадміністрації як юридичної особи публічного права та утворення комісії з реорганізації.

Згідно з п. 8 Порядку № 1321, перехід майна, майнових прав та обов`язків райдержадміністрацій, що припиняються, до райдержадміністрацій новоутворених районів здійснюється: у разі існування райдержадміністрації в адміністративному центрі новоутвореного району та приєднання до неї райдержадміністрацій, що припиняються, ліквідованих районів - з дня затвердження передавального акта комісії з реорганізації; у разі утворення райдержадміністрації на території новоутвореного району, в адміністративному центрі якого була відсутня така райдержадміністрація, - з моменту державної реєстрації райдержадміністрації як юридичної особи публічного права та затвердження передавального акта комісії з реорганізації.

Райдержадміністрація, розташована в ліквідованому районі, продовжує здійснювати свої повноваження до моменту виникнення відповідного правонаступництва, передбаченого пунктами 7 і 8 цього Порядку (п. 10 Порядку № 1321).

Пунктом 11 Порядку № 1321 визначено, що райдержадміністрації, що припиняються, до складу яких входять структурні підрозділи із статусом юридичної особи публічного права, після набрання чинності актом Кабінету Міністрів України про реорганізацію відповідної райдержадміністрації, а у разі створення райдержадміністрацій на території новоутвореного району - після державної реєстрації створення райдержадміністрацій видають акт про реорганізацію структурних підрозділів райдержадміністрації, які мають статус юридичної особи публічного права.

У акті про реорганізацію визначається її спосіб, заходи з реорганізації, строк її завершення та інші необхідні умови.

Згідно з інформацією із Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань станом на 01.10.2021 до вказаного реєстру було внесено запис № 014000252 про припинення юридичної особи на підставі рішення про її реорганізацію.

Частиною 1 ст. 104 Цивільного кодексу України встановлено, що юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників.

Відповідно до ч. 5 ст. 104 Цивільного кодексу України юридична особа є такою, що припинилася, з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення.

Таким чином, Управління соціального захисту населення Білоцерківської районної державної адміністрації є правонаступником Управління соціального захисту населення Рокитнянської районної державної адміністрації.

Статтею 124 Конституції України визначено, що судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов`язковими до виконання на всій території України.

Відповідно до ч. 2 ст. 14 Кодексу адміністративного судочинства України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

У рішенні від 20.07.2004 у справі "Шматько проти України" Європейський Суд з прав людини, зазначив, що "право на суд" було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося на шкоду одній зі сторін.

З огляду на наведене та з метою виконання судового рішення у справі № 320/9394/20, суд дійшов висновку, що слід замінити боржника у виконавчому провадженні, а саме боржника "Управління соціального захисту населення Рокитнянської районної державної адміністрації" на його правонаступника "Управління соціального захисту населення Білоцерківської районної державної адміністрації (ідентифікаційний код 03193755, місцезнаходження: 09106, Україна, Київська область, Біла Церква, вул. Тімірязєва, 2а)".

Керуючись ст.ст. 373, 374, 376 КАС України, суд -

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 про заміну сторони у виконавчому провадженні - задовольнити.

Замінити боржника у виконавчому провадженні щодо виконання рішення Київського окружного адміністративного суду від 11.11.2021, а саме Управління соціального захисту населення Рокитнянської районної державної адміністрації на Управління соціального захисту населення Білоцерківської районної державної адміністрації (ідентифікаційний код 03193755, місцезнаходження: 09106, Україна, Київська область, Біла Церква, вул. Тімірязєва,2а).

Копію ухвали видати (надіслати) учасникам справи та заінтересованим особам.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або у судовому засіданні у разі неявки учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженнні, набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Суддя Головенко О.Д.