Справа № 120/15411/21-а
Суддя: Альчук Максим Петрович
Дата ухвалення: 2022-01-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

26 січня 2022 р. Справа № 120/15411/21-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Альчука М.П.,

за участю секретаря судового засідання: Марисік В.Ю.,

представника позивача: Люлика Р.І.

представника відповідача та третьої особи Міняйло І.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу

за позовом: ОСОБА_1

до: шістнадцятої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур, Офісу Генерального прокурора, третьої особи без самостійних вимог на предмет спору Вінницької обласної прокуратури

про: визнання протиправним та скасування рішення,-

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 з адміністративним позовом до Офісу Генерального прокурора, шістнадцятої кадрової комісії, третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів Вінницької обласної прокуратури, про визнання протиправними та скасування рішення про неуспішне проходження атестації.

Позов обґрунтований протиправністю прийняття рішення кадровою комісією з атестації прокурорів регіональних прокуратур про неуспішне проходження атестації за результатами складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки.

Позивач зазначає, що під час проходження анонімного тестування відбулися короткочасні технічні збої у роботі комп`ютерної техніки, а саме затримка часу завантаження та оновлення завдань, збій роботи комп`ютерної мишки, що, як наслідок, призвело до необ`єктивної оцінки визначення результату складання іспиту.

Офісом Генерального прокурора надано відзив на позовну заяву, яким у задоволенні позову просить відмовити. Зокрема зазначає, що за результатами складання вказаного іспиту позивачем отримано 90 балів, що є менше прохідного балу для успішного складання іспиту (93), тому її не було допущено до наступного етапу іспиту. Ці результати відображені у відповідній відомості, про що позивач ознайомлений шляхом проставлення власного підпису. У примітках до цієї відомості будь-які зауваження позивачки щодо процедури та порядку складання іспиту на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки.

Крім цього, акцентує увагу, що у протоколі шістнадцятої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур від 10.08.2021 року № 33 комісією розглянуто заяви позивачки про повторне проходження тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки з підстав технічних збоїв в роботі комп`ютерної техніки. Стверджує, що згідно з даними системи тестування та відомостей про результати тестування заявника було завершено, під час проведення тестування акти про дострокове завершення тестування з незалежних від членів комісії та прокурора не складалися. Тому, підстав для призначення нового дня для складання прокурором іспиту, передбачених у п. 7 Порядку № 221, відсутні.

У зв`язку з цим, шістнадцятою кадровою комісією на підставі п.п. 13, 16, 17 розділу II "Прикінцеві і перехідні положення" Закону № 113-ІХ, п. 8 розділу І Порядку № 221 прийнято рішення від 27.09.2021 року № 6 про неуспішне проходження позивачкою атестації.

Окремо зазначено, що посилання позивача на технічні несправності під час здавання іспиту не відповідають дійсності, оскільки за час складання іспиту не було зафіксовано жодної спроби втручання у роботу програмного забезпечення третіми особами. Таким чином, за результатами проведеного тестування та відповідній кількості набраних балів кадровою комісією обґрунтовано прийнято спірне рішення.

Представником Вінницької обласної прокуратури надано пояснення на позовну заяву, зміст яких зводиться до того, що відповідач не погоджується із вимогами позивачки та зазначає, що оскаржуване рішення приймались на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, тому просить у задоволенні позову відмовити.

Підставою для відмови зазначає, що відповідно до Закону України "Про прокуратуру" та в ряді інших видань, запроваджено реформування системи органів прокуратури. Згідно з п. 6 розділу II "Прикінцеві і перехідні положення" Закону № 113-ІХ з дня набрання чинності цим Законом усі прокурори Генеральної прокуратури України, регіональних прокуратур, місцевих прокуратур, військових прокуратур вважаються такими, що персонально попереджені у належному порядку про можливе майбутнє звільнення з посади на підставі п. 9 ч. 1 ст. 51 Закону України "Про прокуратуру". За приписами п. 7 розділу ІІ "Прикінцеві і перехідні положення" Закону, прокурори можуть бути переведені на посаду прокурора в обласних прокуратурах виключно у разі успішного проходження ними атестації.

Також представник наголошує, що норми Закону України "Про прокуратуру" в даному випадку є спеціальними по відношенню до інших нормативно-правових актів, який має імперативний характер та підлягають безумовному виконанню уповноваженими органами та їх посадовими особами.

У своїй відповіді на відзив позивачка не погодилася з позицією відповідача та третьої особи, вважає їх такими, що не спростовують її аргументів, викладених у позовній заяві.

Відповідно до ухвали про відкриття провадження від 18.11.2021 року розгляд справи здійснюється в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 29.12.2021 року задоволено клопотання представника позивача та витребувано з Офісу генерального прокурора додаткові докази.

Представником Офісу Генерального прокурора на виконання умов ухвали про витребування додаткових доказів надано пояснення. Зі змісту яких слідує, що з наданої інформації ТОВ "Сайметрікс-Україна" відтворити порядок запитань та відповідей того чи іншого учасника тестування на загальні відомості та навички неможливо технічно, а сама система тестування не передбачає збереження пройдених тестів. Тому надати витяг з системи, який містить запитання та відповіді на них та інформацію щодо часу початку та завершення позивачем іспиту не є можливим.

В судовому засіданні представник позивача підтримав заявлені позовні вимоги в повному обсязі та просив їх задовольнити.

В той же час, представник відповідачів та третьої особи проти позову заперечила із підстав, викладених у відзиві та поясненні на позовну заяву, просила в позові відмовити.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази в їх сукупності, суд дійшов до висновку про відмову у задоволені адміністративного позову, з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 працює на посаді прокурора відділу організації представництва управління представництва інтересів держави в суді прокуратури Вінницької області.

25.09.2019 року набув чинності Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури" (далі - Закон №113-IX).

Пунктом 7 розділу ІІ "Прикінцеві і перехідні положення" Закону №113-ІХ визначено, що прокурори, які на день набрання чинності цим Законом займають посади прокурорів у Генеральній прокуратурі України, регіональних прокуратурах, місцевих прокуратурах, військових прокуратурах, можуть бути переведені на посаду прокурора в Офісі Генерального прокурора, обласних прокуратурах, окружних прокуратурах лише у разі успішного проходження ними атестації, яка проводиться у порядку, передбаченому цим розділом.

Відповідно до пункту 10 розділу ІІ "Прикінцеві і перехідні положення" Закону №113-ІХ, прокурори Генеральної прокуратури України, регіональних прокуратур, місцевих прокуратур, військових прокуратур (у тому числі ті, які були відряджені до Національної академії прокуратури України для участі в її роботі на постійній основі) мають право в строк, визначений Порядком проходження прокурорами атестації, подати Генеральному прокурору заяву про переведення на посаду прокурора в Офісі Генерального прокурора, обласних прокуратурах, окружних прокуратурах. У заяві також повинно бути зазначено про намір пройти атестацію, надано згоду на обробку персональних даних, на застосування процедур та умов проведення атестації. Форма та порядок подачі заяви визначаються Порядком проходження прокурорами атестації.

На виконання п. 10 Порядку № 221 позивачкою подано заяву про переведення на посаду прокурора в обласній прокуратурі та про намір пройти атестацію.

10.08.2021 року позивач погодилась на проходження іспиту проведеного шістнадцятою кадровою комісією з атестації прокурорів регіональних прокуратур формі анонімного тестування.

За наслідками складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки (другий етап атестації), ОСОБА_1 , відповідно до додатку № 2 до протоколу № 33 шістнадцятої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур від 10.08.2021 року, набрала 90 балів, що є менше прохідного балу (93 бали) для успішного складання іспиту та її не допущено до наступного етапу атестації.

Ці результати відображено у відповідній відомості, про що позивач власноручно ознайомлена шляхом проставлення власного підпису. У примітках до вказаної відомості, будь-які зауваження позивачки щодо процедури та порядку складання іспиту на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки не зазначені.

Як встановлено з протоколу шістнадцятої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур від 10.08.2021 року № 33, комісією розглянуто заяви ОСОБА_1 про повторне проходження тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки у зв`язку з технічними збоями в роботі комп`ютерної системи. Визначено, що згідно з даними системи тестування та відомостей про його результати тестування позивачкою було завершено під час проведення тестування, акти про дострокове завершення тестування прокурором не складалися. У зв`язку із зазначеним, комісія прийшла до переконання, що підстави для призначення нового дня для складання прокурором іспиту, передбачених п. 7 порядку № 221, відсутні.

В подальшому, шістнадцятою кадровою комісією з атестації прокурорів регіональних прокуратур, прийнято рішення № 6 від 27.09.2021 року "Про неуспішне проходження ОСОБА_1 атестації за результатами складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки".

Позивач, не погоджуючись із прийнятим рішенням комісії, з підстав некоректної роботи комп`ютерної техніки, звернулась до суду з цим адміністративним позовом.

Надаючи оцінку спірним обставинам справи, суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 14 частини 1 статті 92 Конституції України виключно законами України визначаються організація і діяльність прокуратури.

Правові засади організації і діяльності прокуратури України, статус прокурорів, порядок здійснення прокурорського самоврядування, а також систему прокуратури України визначає Закон України "Про прокуратуру" № 1697-VІІ від 14.10.2014 року.

Згідно з частиною 1 статті 4 вказаного Закону організація та діяльність прокуратури України, статус прокурорів визначаються Конституцією України, цим та іншими законами України, чинними міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до частини 1 статті 7 Закону України "Про прокуратуру" (у редакції, діючій до внесення змін Законом України від 19.09.2019 року № 113-IX) систему прокуратури України становлять: 1) Генеральна прокуратура України; 2) регіональні прокуратури; 3) місцеві прокуратури; 4) військові прокуратури; 5) Спеціалізована антикорупційна прокуратура.

Законом України від 19.09.2019 року № 113-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури" (далі - Закон №113-IX), який набрав чинності 25.09.2019 року, запроваджено реформування системи органів прокуратури та у зв`язку з цим внесено зміни до деяких законодавчих актів України, зокрема, до Закону України "Про прокуратуру".

Відповідно до підпункту 2 пункту 21 Закону № 113-IX у Законі України "Про прокуратуру" (Відомості Верховної Ради України, 2015 р., № 2 - 3, ст. 12 із наступними змінами) у статті 7: у частині першій: пункт 1 викласти в такій редакції: "1) Офіс Генерального прокурора"; у пункті 2 слово "регіональні" замінити словом "обласні"; у пункті 3 слово "місцеві" замінити словом "окружні"; пункт 4 виключити.

Згідно з частиною 1 статті 7 Закону України "Про прокуратуру" (у редакції Закону України від 19.09.2019 року № 113-IX) систему прокуратури України становлять: Офіс Генерального прокурора; обласні прокуратури; окружні прокуратури; Спеціалізована антикорупційна прокуратура.

Пунктом 7 розділу ІІ "Прикінцеві і перехідні положення" Закону № 113-IX передбачено, що прокурори, які на день набрання чинності цим Законом займають посади прокурорів у Генеральній прокуратурі України, регіональних прокуратурах, місцевих прокуратурах, військових прокуратурах, можуть бути переведені на посаду прокурора в Офісі Генерального прокурора, обласних прокуратурах, окружних прокуратурах лише у разі успішного проходження ними атестації, яка проводиться у порядку, передбаченому цим розділом.

Атестація здійснюється згідно з Порядком проходження прокурорами атестації, який затверджується Генеральним прокурором. Прокурори Генеральної прокуратури України, регіональних прокуратур, місцевих прокуратур, військових прокуратур (у тому числі ті, які були відряджені до Національної академії прокуратури України для участі в її роботі на постійній основі) мають право в строк, визначений Порядком проходження прокурорами атестації, подати Генеральному прокурору заяву про переведення на посаду прокурора в Офісі Генерального прокурора, обласних прокуратурах, окружних прокуратурах. У заяві також повинно бути зазначено про намір пройти атестацію, надано згоду на обробку персональних даних, на застосування процедур та умов проведення атестації. Форма та порядок подачі заяви визначаються Порядком проходження прокурорами атестації. Предметом атестації є оцінка: 1) професійної компетентності прокурора; 2) професійної етики та доброчесності прокурора (пункти 9, 10, 12 розділу ІІ "Прикінцеві і перехідні положення" Закону № 113-IX).

Таким чином, процедура реформування органів прокуратури розпочата з дня набрання чинності Законом № 113-IX та вищенаведеними нормами цього Закону визначено основну її мету та специфіку, а саме: проходження прокурорами атестації з метою подальшого несення служби в органах прокуратури.

Згідно з частиною 2 статті 9 Закону України "Про прокуратуру" (у редакції Закону України Закону №113-IX) усі накази Генерального прокурора оприлюднюються державною мовою на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора на наступний робочий день після їх підписання з додержанням вимог режиму таємності. Накази Генерального прокурора, що є нормативно-правовими актами, набирають чинності з дня їх оприлюднення, якщо інше не передбачено самим актом, але не раніше дня оприлюднення.

Наказом Генерального прокурора № 221 від 03.10.2019 року затверджено Порядок проходження прокурорами атестації (далі - Порядок № 221).

Виданий на виконання пункту 9 розділу ІІ "Прикінцеві і перехідні положення" Закону № 113-IX наказ Генерального прокурора №221 від 03.10.2019 року оприлюднений державною мовою на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора 04.10.2019 року та позивачка з його змістом ознайомлена.

Відповідно до пунктів 1, 9 та 10 розділу I Порядку № 221 атестація прокурорів - це встановлена розділом II "Прикінцеві і перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури" (далі - Закон) та цим Порядком процедура надання оцінки професійній компетентності, професійній етиці та доброчесності прокурорів Генеральної прокуратури України, регіональних прокуратур, місцевих прокуратур і військових прокуратур.

Атестація проводиться на підставі письмової заяви прокурора Генеральної прокуратури України, регіональної прокуратури, місцевої прокуратури, військової прокуратури про переведення на посаду прокурора відповідно в Офісі Генерального прокурора, обласних прокуратурах, окружних прокуратурах, в якій зазначено про намір пройти атестацію, надано згоду на обробку персональних даних і на застосування процедур та умов проведення атестації. Форми типових заяв прокурора встановлено у додатку 2 до цього Порядку.

Заява, вказана у пункті 9 розділу I цього Порядку, подається Генеральному прокурору прокурорами Генеральної прокуратури України (включаючи прокурорів Головної військової прокуратури, прокурорів секретаріату Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів), прокурорами регіональних прокуратур, військових прокуратур регіонів (на правах регіональних), прокурорами місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів та інших військових прокуратур (на правах місцевих) до 15.10.2019 року (включно). Заява підписується прокурором особисто.

Судом встановлено, що позивачкою 10.10.2019 року на адресу Генерального прокурора подано заяву про переведення на посаду прокурора в обласній прокуратурі та про намір пройти атестацію.

Під час розгляду справи судом встановлено, що позивач підписала зазначену заяву власноруч, не під примусом, скарги щодо її форми чи змісту не подавала. Зі змісту вказаної заяви встановлено, що позивачка погодилась та ознайомилась з умовами та процедурами проведення атестації, визначеними у Порядку проходження прокурорами атестації, затвердженому наказом Генерального прокурора; позивачка усвідомлює та погоджується, що у разі неуспішного проходження будь-якого етапу атестації, передбаченого Порядком проходження прокурорами атестації, затвердженого наказом Генерального прокурора, а також за умови настання однієї з підстав, передбачених пунктом 19 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону № 113-IX, позивачку буде звільнено з посади прокурора.

Відповідно до 6 Розділу І Порядку № 221 атестація включає такі етапи:

1) складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора;

2) складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки;

3) проведення співбесіди з метою виявлення відповідності прокурора вимогам професійної компетентності, професійної етики та доброчесності. Для оцінки рівня володіння практичними уміннями та навичками прокурори виконують письмове практичне завдання.

Повторне проходження одним і тим самим прокурором атестації або одного з її етапів не допускається. Якщо складання відповідного іспиту було перервано чи не відбулося з технічних чи інших причин, які не залежали від членів комісії та прокурора, або ж у разі скасування судом рішення кадрової комісії про неуспішне проходження атестації комісія призначає новий час (дату) складання прокурором відповідного іспиту чи проведення з ним співбесіди (п. 7 Розділу 1 Порядку № 221).

Судовим розглядом справи встановлено, що позивачкою успішно складено перший етап іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора.

Водночас, за результатами проведеного другого етапу іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки ОСОБА_1 набрала 90 балів.

У зв`язку з чим шістнадцятою кадровою комісією на підставі пунктів 13, 16, 17 Розділу II "Прикінцеві і перехідні положення" Закону № 113-IX, пункту 8 розділу І Порядку № 221, 27.09.2021 року прийнято рішення № 6 про неуспішне проходження ОСОБА_1 , атестації.

Оцінюючи доводи позивачки в частині протиправності та необгрунтованості прийнятого рішення № 6 від 27.09.2021 року кадровою комісією, суд не погоджується з її твердженнями та вважає такі помилковими, з огляду на таке.

Відповідно до п.п. 9, 11 розділу ІІ "Прикінцеві і перехідні положення" Закону № 113-ІХ атестація здійснюється кадровими комісіями згідно з Порядком проходження прокурорами атестації, який затверджується Генеральним прокурором.

Пунктом 13 розділу ІІ "Прикінцеві і перехідні положення" Закону № 113-ІХ передбачено, що атестація може включати інші етапи, непроходження яких може бути підставою для ухвалення кадровою комісією рішення про неуспішне проходження атестації прокурором. Перелік таких етапів визначається у Порядку проходження прокурорами атестації, який затверджує Генеральний прокурор.

На виконання пункту 2 розділу ІІ порядку Генеральним прокурором у лютому 2020 року затверджено перелік тестових питань для іспиту з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора під час проведення атестації прокурорів регіональних прокуратур, у тому числі військових прокуратур регіонів України і об`єднаних сил.

Наказом Генерального прокурора від 21.02.2020 року № 105 встановлено, що прохідний бал (мінімально допустиму кількість набраних балів, які можуть бути набрані за результатами тестування) для успішного складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки під час атестації прокурорів регіональних прокуратур є 93 бали.

Разом з тим, за результатами складання зазначеного іспиту позивачкою набрано 90 балів, що є менше прохідного балу (93), яким визначається успішне складання іспиту, та, як наслідок, добуток набраних балів призвів до недопущення ОСОБА_1 до проходження наступного етапу, тобто співбесіди.

Таким чином, зазначене відповідає нормам визначеним в пункті 16 ІІ "Прикінцеві і перехідні положення" Закону № 113-ІХ, відповідно до яких за результатами складення прокурором іспиту відповідна кадрова комісія ухвалює рішення щодо допуску прокурора до проведення співбесіди. Якщо прокурор за результатами складення іспиту набрав меншу кількість балів, ніж прохідний бал, встановлений згідно з Порядком проходження прокурорами атестації, це є підставою для недопущення прокурора до етапу співбесіди і ухвалення кадровою комісією рішення про неуспішне проходження атестації таким прокурором.

У зв`язку з цим кадровою комісією прийнято оскаржуване рішення про неуспішне проходження позивачем атестації.

Суд зазначає, що вирішуючи питання, яке є безумовною підставою для звільнення прокурора із займаної посади, кадрова комісія повинна діяти послідовно та так щоб результати тестування не викликали жодних сумнівів щодо їх достовірності, що в свою чергу було виконано кадровою комісією № 16, оскільки останньою було враховано суму балів, здобутих позивачкою за результатом складання іспиту. Більше того, із здобутими результатами позивачка ознайомлена, про що свідчить її підпис, зауважень останньої до процедури та порядку складання іспиту у формі анонімного тестування не заявлено.

Окрім того, як встановлено з протоколу шістнадцятої кадрової комісії з атестації прокурорів від 10.08.2021 року № 33, останньою також розглянуто заяву ОСОБА_1 про повторне проходження тестування на загальні здібності та навички з використання комп`ютерної техніки з підстав технічних збоїв в роботі комп`ютерної системи.

Разом з тим, судом взято до уваги, що згідно з даними системи тестування та відомостей про його результати тестування з боку скаржника завершено під час проведення тестування, акти про дострокове завершення тестування не складались. Тому комісія прийшла до переконання про відсутність підстав передбачених у п. 7 Порядку № 221 для призначення нового дня для складання прокурором іспиту.

Крім того, відповідно до інформації ФОП " ОСОБА_2 " від 10.08.2021 року, встановлено, що під час складання тестування збоїв у роботі технічного обладнання не відбулось. Зазначено, що локальна система та комп`ютерна мережа, система відеоспостереження функціонували відповідно до запланованого розкладу та справно.

Згідно з актами позапланової перевірки роботи Інструменту "Psymetrics" та локального сервера від 10.08.2021 року встановлено, що збоїв, в тому числі часових затримок, в обробці відомостей, порушень програмних кодів, збоїв в налаштуванні Інструменту та збоїв в роботі локального серверу не виявлено.

Перевіряючи доводи позивачки в цій частині, суд звертає увагу на те, що у разі об`єктивної наявності технічних збоїв під час тестування єдиною логічною, послідовною і такою, що відповідає Порядку, є поведінка, коли прокурор звертається до членів комісії або робочої групи та не завершує тестування, предбачаючи, що результат буде негативний.

В даному випадку у відомості про результати складення іспиту позивачка поставила свій підпис в графі підтвердження результату тестування. У графі "Примітки" навпроти її прізвища відсутні будь-які зауваження, скарги, зокрема про технічні збої та несправність системи при проведенні тестування. Таким чином, позивачкою тестування закінчено в межах відведеного часу та без жодних зауважень. Натомість, отримавши незадовільний результат іспиту, позивачка відразу звернулася із письмовою скаргою на адресу комісії, що в свою чергу свідчить не про об`єктивність доводів, а лише на намагання уникнення негативних наслідків результату іспиту.

Із зазначеного суд прийшов до переконання, що шістнадцята кадрова комісія правомірно дійшла висновку щодо ухвалення рішення про неуспішне проходження прокурором атестації.

Як вже зазначалось, за наслідками складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки ОСОБА_1 , набрано 90 балів, що є менше прохідного балу для успішного складання іспиту (93 бали), тому її не допущено до проходження наступного етапу атестації співбесіди.

Також в рішенні наявне його обгрунтування, а саме: набрання позивачем за результатами складання анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки кількості балів, що є менше прохідного балу для успішного складання іспиту.

Іншого обгрунтування в силу специфіки складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням ком`ютерної техніки таке рішення не потребує.

Таким чином оскаржуване рішення кадрової комісії є мотивованим, містить посилання на нормативно-правові акти та обгрунтування щодо набрання позивачем балів за результатами складання іспиту.

Також, слід акцентувати увагу, що законодавець, ввівши в дію визначену процедуру реформування органів прокуратури, зазначив, які саме дії мають вчинити особи з метою подальшого проходження служби в органах прокуратури, та явно і очевидно окреслив умову продовження служби шляхом успішного проходження атестації. Наслідки неуспішного проходження одного з етапів атестації також були сформульовані та визначені законодавцем з достатньою для розуміння чіткістю і ясністю.

Саме такої правової позиції дотримується Верховний Суд в постанові від 21.09.2021 року у справі № 160/6204/20.

За наведених вище обставин суд не знаходить підстав для визнання протиправним та скасування рішення кадрової шістнадцятої кадрової комісії від 27.09.2021 року про неуспішне проходження ОСОБА_1 атестації.

За приписами частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Відповідно до положень статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

У рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" Європейський Суд з прав людини наголосив, що "... Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) від 9.12.1994 року). Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (рішення у справі "Суомінен проти Фінляндії" (Suominen v. Finland) від 1.07.2003 року). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (рішення у справі "Гірвісаарі проти Фінляндії" (Hirvisaari v. Finland) від 27.09.2001 року)."

Частинами першою, другою статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відтак, перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх рішень та дій, а також докази надані позивачем, суд доходить висновку, що у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 необхідно відмовити.

З урахуванням вимог ст. 139 КАС України сплачений при зверненні до суду судовий збір позивачу не присуджується.

Керуючись ст.ст. 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

Відмовити в задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідент.номер НОМЕР_1 ) до шістнадцятої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур (01011, вул. Різницька, 13/15, м. Київ), Офісу Генерального прокурора (01011, вул. Різницька, 13/15, м. Київ, 1), Вінницької обласної прокуратури (21050, вул. Монастирська, 33, м. Вінниця, ), про визнання протиправним та скасування рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Альчук Максим Петрович