Справа № 990/37/22
Суддя: Уханенко С.А.
Дата ухвалення: 2022-02-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

10 лютого 2022 року

Київ

справа №990/37/22

адміністративне провадження №П/990/37/22

Верховний Суд у складі судді Касаційного адміністративного суду Уханенка С.А., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до Верховної Ради України про зобов?язання вчинити певні дії,

У С Т А Н О В И В:

02 лютого 2022 року ОСОБА_1 звернулася до Верховного Суду як суду першої інстанції з адміністративним позовом до Верховної Ради України, в якому просить (дослівно):

1) зобов`язати відповідача усунути бездіяльність і вжити дії щодо усунення проявів застосування Урядом, МВС, Держпраці на території України російських нормативно-правових актів «імперії зла СРСР», без їх реєстрації і без офіційного перекладу;

2) у рамках парламентського контролю зобов`язати відповідача дати оцінку діям Уряду, МВС, Держпраці, які задля імперських амбіцій РФ насаджують українцям акти «імперії зла СРСР» і тероризують виборців України мовою РФ;

3) у рамках парламентського контролю зобов`язати відповідача, із залученням міжнародних організацій ООН і ОБСЄ, здійснити перевірку всіх високопосадовців влади на предмет їх співпраці з КГБ СРСР та у подальшому із ФСБ РФ;

4) долучити у справу роботу депутата В.Чорновола «Правосуддя чи рецидиви терору?».

Частиною першою статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) передбачено, що суддя після одержання позовної заяви, зокрема, з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Згідно з пунктами 4, 5 і 9 частини п?ятої статті 160 КАС України у позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, докази, що підтверджують вказані обставини, а у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Під змістом позовних вимог розуміються запропоновані позивачем способи захисту свого порушеного права, свободи чи інтересу, а обставинами, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, є конкретні юридичні факти, з настанням яких суб`єкти публічного права вступають між собою у спірні правовідносини. Позовні вимоги і обставини на їхнє обґрунтування мають викладатися лаконічно, чітко, зрозуміло, з використанням прийнятої юридичної термінології.

За змістом частини четвертої статті 22 КАС України Верховному Суду як суду першої інстанції підсудні, зокрема, справи щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Верховної Ради України.

Згідно з приписами частини четвертої статті 266 КАС України щодо повноважень Верховного Суду, яким кореспондують положенням частини першої статті 5 КАС України щодо способів судового захисту, Верховний Суд за наслідками розгляду зазначеної категорії адміністративних справ може: 1) визнати акт Верховної Ради України протиправним та нечинним повністю або в окремій його частині; 2) визнати дії чи бездіяльність Верховної Ради України протиправними, зобов`язати Верховну Раду України вчинити певні дії; 3) застосувати інші наслідки протиправності таких рішень, дій чи бездіяльності, визначені статтею 245 цього Кодексу.

Отже, предметом оскарження до Верховного Суду як суду першої інстанції є, зокрема, акти, дії чи бездіяльність Верховної Ради України, а позовні вимоги про зобов`язання вказаного суб`єкта владних повноважень вчинити певні дії є способом поновлення порушених прав позивача, які мають бути похідними від основної вимоги про визнання протиправними відповідних дій чи бездіяльності відповідача.

З позовної заяви вбачається, що ОСОБА_1 заявила три позовні вимоги про зобов`язання Верховної Ради України вчинити певні дії. Водночас вимоги про визнання протиправними дій чи бездіяльності відповідача, які обумовлюють покладення на неї відповідних обов`язків, позовна заява не містить.

У свою чергу виклад обставин, якими позивачка обґрунтовує свої вимоги, не дозволяє визначити підстави адміністративного позову, зокрема, встановити: які правовідносини виникли між ОСОБА_1 та Верховною Радою України, час їх виникнення, які саме акти, дії чи бездіяльність відповідача у спірних правовідносинах позивачка вважає протиправними, чим вони порушили її права або законні інтереси.

Крім того, безособове формулювання четвертого пункту прохальної частини позовної заяви щодо долучення у справу роботи В.Чорновола «Правосуддя чи рецидиви терору?» унеможливлює визначення адресата цієї вимоги: чи заявлена ця вимога до суду або є ще однією позовною вимогою до відповідача, якими у такому разі є підстави позову в цій частині.

Не наведено у позовній заяві і підстав об`єднання заявлених позовних вимог в одне провадження з урахуванням того, що в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, якщо вони пов`язані між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги (статті 21 і 172 КАС України).

Таким чином, з огляду на положення частини першої статті 169 КАС України, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням ОСОБА_1 строку для усунення вказаних недоліків шляхом складання позовної заяви у новій редакції із зазначенням змісту позовних вимог відповідно до приписів КАС України, підстав їх об`єднання в одне провадження, вичерпним викладом обставин на обґрунтування позовних вимог, обґрунтуванням порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю відповідача прав, свобод або законних інтересі позивачки, зазначенням доказів, що підтверджують вказані обставини.

Керуючись статтями 169, 248, 256, 266 КАС України,

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Верховної Ради України про зобов?язання вчинити певні дії - залишити без руху.

2. Надати позивачці строк у десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви у спосіб, зазначений у мотивувальній частині ухвали.

3 Роз`яснити, що в разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений судом строк позовна заява буде повернута.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя С.А. Уханенко