Справа № 140/11774/21
Суддя: Смокович Віра Іванівна
Дата ухвалення: 2022-01-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 січня 2022 року ЛуцькСправа № 140/11774/21

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Смокович В.І.,

за участю секретаря судового засідання Литвиненко І.П.,

представника позивача Крючкова В.О.,

представника Закарпатської митниці Пензова С.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ТРЕЙДАВТО ГРУП» до Закарпатської митниці про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ТРЕЙДАВТО ГРУП» (далі ТзОВ «ТРЕЙДАВТО ГРУП», позивач, товариство) звернулося з позовом до Закарпатської митниці (далі відповідач, митний орган) про визнання протиправними та скасування рішення Закарпатської митниці про коригування митної вартості товарів від 21 липня 2021 року №UA305000/2021/000046/1 та картки відмови у прийнятті митної декларації №UA5130/2021/00052.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що на підставі зовнішньоекономічного контракту №02/07-20 від 01 липня 2020 року, укладеного між ТзОВ «ТРЕЙДАВТО ГРУП» та компанією AM.TRADING відбулося ввезення на митну територію України сідельного тягача марки MAN, TGS 18.480, номер кузова - НОМЕР_1 , яке за умовами контракту здійснюються згідно правил ІНКОТЕРМС за редакцією 2010 року на умовах DAP.

З метою митного оформлення товару сідельного тягача марки MAN, TGS 18.480 номер кузова - НОМЕР_1 ТзОВ «ТРЕЙДАВТО ГРУП» подало електронну митну декларацію № UA305130/2021/019345, в якій вартість ввезеного товару визначено за основним методом (за ціною договору/контракту).

Для підтвердження митної вартості товару сідельного тягача MAN, TGS 18.480 , номер кузова - НОМЕР_1 за митною декларацією UA305130/2021/019345 декларантом було надано такі товаросупровідні документи: рахунок-фактура (інвойс) № від 01 липня 2021 року, сертифікат з перевезення (походження) товару №е.5.891.665 від 07 липня 2021 року, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу №en811662 від 04 серпня 2016 року, зовнішньоекономічний контракт купівлі-продажу №02/07-20 від 01 липня 2020 року, копія декларація країни відправлення №21ВЕЕ612.

З метою випуску товару у вільний обіг декларантом було оформлено нову митну декларацію UA305130/2021/019390 та сплачено усі необхідні митні платежі з врахуванням скоригованої митної вартості товару.

Звертає увагу на надану до митного оформлення експортну декларацію (EX 21ВЕЕ612), в графі №46 якої містить положення про вартість ввезеного транспортного засобу, зокрема, зазначається вартість товару - 11000,00 євро, тобто така ж вартість, що відображається у рахунку-фактурі № від 01 липня 2021 року, умови поставки також вказано DAP. Оскільки замитнення товару відбулося на території Європейського Союзу, зокрема у Королівстві Бельгія, а компанія-відправник зареєстрована у Словаччині, то до митного оформлення надається експортна декларація EX 21ВЕЕ612, що видана у Королівстві Бельгія.

Зазначає, що 01 червня 2021 року сторонами зовнішньоекономічної операції було укладено додаткову угоду №2 до контракту №02/07-20 від 01 липня 2020 року, якою внесено зміни до пункту 2.1 статті 2 контракту, та викладено його у новій редакції, зокрема, чинна редакція передбачає, що поставка товару здійснюється на умовах DAP (Ягодин. Луцьк. Ковель. Рівне. Сарни, Нововолинськ. Дубно. Ужгород. Житомир) згідно правил Інкотермс у редакції 2010 року за домовленістю сторін. Вказує, що невідповідність умов поставки у поданому до митного оформлення рахунку-фактурі та митній декларації є опискою, яка допущена при формуванні рахунка- фактури №, однак, така механічна описка не вплинула на заявлену митну вартість товару.

Щодо розбіжностей у свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу моделі ввезеного напівпричепа TGS, а у митній декларації TGS 18.440, вказує, що у всіх наданих до митного оформлення документах ідентифікація товару здійснюється за єдиним (унікальним) номером кузова, (VIN-кодом), який, з-поміж іншого, і в свідоцтві про реєстрацію, і в рахунку-фактурі, і в експортній декларації відповідає один одному. Саме тому, описка в моделі товару не може бути підставою для виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товарів.

З наведених підстав просить адміністративний позов задовольнити в повному обсязі.

У відзиві на позовну заяву від 23 листопада 2021 року №7.7-08-10/10/24/3319 представник відповідача заявлених позовних вимог не визнав та повідомив, що 20 липня 2021 року ТзОВ «ТРЕЙДАВТО ГРУП» до митного оформлення було задекларовано за митною декларацією №UA305130/2021/019390 (далі - МД) товар «сідельний тягач для перевезення напівпричепів по дорогах загального призначення марки MAN, ідентифікаційний номер НОМЕР_1 за кодом згідно з УКТЗЕД .

Товар (бувший у використанні транспортний засіб 2016 року виготовлення) імпортується в межах посередницького контракту з словацькою фірмою аМ Trading s. r. о. (Janosikova 15А01001 Zilina) на умовах поставки DAP Ужгород. Заявлена за першим (основним) методом митна вартість товару - 11000 євро.

В процесі здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів було встановлено, що надані до митного оформлення документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за товар, а також інформації, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару, зокрема:

1) Відповідно до пункту 2.1 контакту від 01 липня 2020 року №02/07-20 поставка товару здійснюються відповідно до правил Інкотермс 2010 на умовах DAP за напрямками - Ягодин, Луцьк, Ковель, Рівне, Сарни, Нововолинськ, Дубно. В інвойсі № від 01 липня 2021 року зазначені умови поставки DAP - Рівне, однак в поданій до митного оформлення митній декларації в графі 20 «Умови поставки» вказано DAP - Ужгород, що не передбачено у вищезазначених документах, при цьому місцем призначення (розвантаження) товару в автотранспортній накладній вказано Луцьк.

Відповідно до вимог умови поставки «DAP (поставка в місці)» продавець зобов`язаний за власний рахунок укласти договір перевезення товару до названого місця призначення.

Таким чином, якщо інше не обумовлено в контракті, наявність розбіжностей щодо пунктів призначення може свідчити, що умови поставки застосовані не коректно, що в свою чергу призводить до сумнівів у достовірності складових митної вартості (зокрема включення до фактурної/митної вартості витрат на перевезення).

2) Відправником та продавцем товару в поданій митній декларації є іноземна фірма зареєстрована в Республіці Словаччина «аМ Trading s. г. о.». Відповідно до поданої МД в графі 15 «Країна відправлення» зазначено Словаччину, однак в автотранспортній накладній CMR від 16 липня 2021 року №395060 зазначено місто відправки Гамбург (Німеччина), в той же час в копії митної декларації №21ВЕЕ612 від 02 липня 2021 року, яка видана в Бельгії, зазначено що країна відправлення Бельгія.

3) В свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу виданого уповноваженими органи Німеччини від 04 серпня 2016 року №EN811662 власником є німецька фірма «WIMMER TRANSPORTDIENST GMBH», разом з тим, у свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу відсутній відправник та продавець товару - зареєстрована в Республіці Словаччина іноземна фірма «аМ Trading s. r. о.».

4) В свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу від 04 серпня 2016 року №EN811662, виданого уповноваженими органами Німеччини, в графі D3 «комерційна назва» вказано назву моделі TGS, однак в поданій до митного оформлення митній декларації в графі 31 та в електронному інвойсі вказана модель TGS 18.480.

Звертає увагу, що в позовній заяві в обґрунтуванні також зазначено товар «MAN TGS 18.480», однак за результатами проведеного митного огляду сідельного тягача MAN з ідентифікаційним номером НОМЕР_1 , при якому здійснено фотографування ТЗ, на фото чітко видно маркування моделі на тягачі - «MAN TGS 18.440» . В свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу від 04 серпня 2016 року № НОМЕР_2 , виданого уповноваженими органами Німеччини, в графі D3 «комерційна назва» вказано назву моделі TGS, що не відповідає заявленому декларантом в графі 31 МД та електронному інвойсі назви «MAN TGS 18.480», що є розбіжністю та помилкою в частині заявлення недостовірних даних. Загалом, назва моделі «MAN TGS 18.480» не зустрічається в жодному з товаросупровідних документів.

Також, ідентифікаційний номер автомобіля хоч і є унікальним для кожного транспортного засобу, однак з VIN-номера без спеціальних ресурсів неможливо дізнатися про всі технічні характеристики автомобіля, такі як потужність, об`єм двигуна, кількість осей, розміри кабіни та інші важливі характеристики, все це має вплив на вартість автомобіля через конкретні потреби в його застосуванні.

Так само марка моделі має конкретний індекс тобто «TGS» це марка, а заявлений декларантом індекс «18.480» означає повну масу та потужність двигуна - тобто 18 тон та 480 кінських сил, однак згідно технічного паспорта потужність двигуна автомобіля 324 кіловат що складає 440 кінських сил, що також не відповідає заявленому.

На запит митниці декларантом надано:

1) повідомлення директора ТзОВ «ТРЕЙДАВТО ГРУП» про надання додаткових пояснень та документів від 21 липня 2021 року №21/07, яким надано копію листа довільної форми з реквізитами відправника аМ Trading s. г. о. з назвою «Виписка механізму формування ціни на експортовані товари». В даному листі стверджується, що «ціна на транспортний засіб MAN, TGS, VIN НОМЕР_3 ....грунтується на основі внутрішньої калькуляції собівартості товарів».

Разом з цим, собівартість товарів - це витрати підприємства на виробництво та реалізацію власної продукції. Продавець (аМ Trading s. г. о) бувшого у використанні транспортного засобу марки MAN з ідентифікаційним номером НОМЕР_1 не являється виробником даного товару і не має відношення до оцінки його собівартості, у зв`язку з чим даний лист (всупереч тому, як його позиціонує імпортер у своєму повідомленні) не являється випискою з бухгалтерської документації продавця і не може вважатись підтверджуючим митну вартість документом;

2) додаткову угоду № 2 до контракту № 02/07-20 від 01 липня 2020 року, в якій до переліку можливих пунктів призначення на умовах поставки DAP додано у тому числі місто Ужгород, що узгоджується з митною декларацією, однак розбіжності в інвойсі та автотранспортній накладній даний документ не спростував.

3) розширену форму бельгійської експортної декларації № 21ВЕЕ612 від 02 липня 2021 року, в якій в графі 15 країною відправлення вказано Бельгію, умовами поставки в графі 20 вказано DAP Рівне.

Інших додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості товару на запит митниці декларантом надано не було.

З урахуванням викладеного вище, митним органом відповідно до частини шостої статті 54 МК України відмовлено у митному оформленні товару за заявленою декларантом митною вартістю та прийнято рішення про коригування заявленої митної вартості товару від 21 липня 2021 року №UA305000/2021/000046/1.

Щодо оскаржуваної картки відмови від 20 липня 2021 року №UA305130/2021/00052 зазначає, що за митною декларацією від 20 липня 2021 року №UA305130/2021/019345 (позивачем задекларовано до митного оформлення в режимі імпорту для вільного обігу товар з поданням до митного оформлення сертифікату з перевезення товару форми EUR.1 №Е.5.891.665 від 07 липня 2021 року, оформленим експортером Словацької Республіки AM Trading, та із застосуванням преференційної (зниженої) ставки ввізного мита щодо товарів, які імпортуються з території ЄС та мають преференційне європейське походження, за зниженим (тарифна преференція) рівнем ставок ввізного мита, передбачених пунктом 1 статті 29 розділу IV Угоди про асоціацію між Україною, з однієї сторони, та Європейським Союзом, Європейським співтовариством з атомної енергії і їхніми державами-членами, з іншої сторони, від 27.06.2014, ратифікованої Законом України від 16.09.2014 №1678-VII, (далі - Угода), а саме у розмірі 0%.

На дату подання митної декларації на митниці була наявна офіційна інформація, а саме, доведений листом Держмитслужби від 07 липня 2021 року №15/15-03-02/7/2534 Реєстр товарів, походження яких не підтверджено митними органами зарубіжних країн, проведених згідно з угодами про вільну торгівлю, укладеними Україною з державами-учасницями СС, ЄАВТ, Чорногорією, Македонією, Канадою, Грузією, Державою Ізраїль, Сполученим Королівством Великої Британії і Північної Ірландії та іншими міжнародними договорами (угодами) про вільну торгівлю за період 2016 - 2 квартал 2021 рік.

Вказаний Реєстр містив інформацію щодо не підтвердження преференційного походження за попереднім фактом перевірки преференційного походження товару за документом про походження, оформленими експортером Словацької Республіки AM Trading.

Також митницею ініційовано перевірку до уповноваженого органу країни експорту (Бельгії) поданий декларантом сертифікат з перевезення товарів форми EUR.1 № Е.5.891.665 від 07 липня 2021 року та надіслано лист від 27 липня 2021 року №7.7-08-1/7.7-15/18/580, на який Державна митна служба України листом від 10 серпня 2021 року №15/15-03/11/3319 направила запит до уповноваженого органу країни експорту щодо перевірки в тому числі сертифікату з перевезення товарів форми EUR.1 №Е.5.891.665, на який 22 жовтня 2021 року Держмитслужба отримала попередню відповідь, що запит прийнятий в роботу.

Крім того, своїм листом від 27 липня 2021 року №7.7-08-1/7.7-15/28/581, надісланим з повідомленням, митниця проінформувала імпортера ТзОВ «ТРЕЙДАВТО ГРУП» про проведення заходів з перевірки сертифікату з перевезення товарів форми EUR.1 №Е.5.891.665 від 07 липня 2021 року у країні експорту.

Звертає увагу, що призупинення преференційного режиму, не означає відмову у застосуванні вказаного режиму. Так, у разі підтвердження за результатами перевірки достовірності документів, що є підставою для преференційного оподаткування, преференційний режим у порядку встановленому МК України відновлюється, а надмірно сплачені митні платежі повертаються платнику.

В даній справі митний орган, після декларування позивачем товару на загальних підставах, не відмовив у здійсненні митного оформлення, натомість, митне оформлення було завершено, що в свою чергу передбачає можливість відновлення преференційного режиму оподаткування у встановленому порядку.

З огляду на вказане представник митного органу просить в задоволенні адміністративного позову відмовити повністю (арк. спр. 111-125).

У відповіді на відзив від 07 грудня 2021 року представник позивача додатково зазначає, що замитнення товарів відбувається на підставі наданих митним брокером (декларантом) документів, тому фактично транспортний засіб може фізично знаходитись в іншому місці. Той факт, що у товаротранспортній накладній у графі №3 «місце розвантаження» вписано місто Луцьк, а у митній декларації вказано DAP-Ужгород пояснюється тим, що при заповненні товаротранспортної накладної CMR перевізником в графу 3 вписано місто Луцьк - як місто юридичної адреси компанії отримувача, хоча фактично за умовами поставки товар прибув до м. Ужгород. Додатково надав суду інформаційну довідку №06-12 від 06 грудня 2021 року, що видана компанією AM.TRADING S.R.O. зі змісту якої вбачається, що митна вартість ввезених в адресу ТзОВ «ТРЕЙДАВТО ГРУП» товарів не змінюється від зміни пункту призначення, тобто застосовуючи умови DAP-Ягодин, DAP-Луцьк, DAP-Ковель, DAP-Рівне, DAP-Сарни, DAP-Нововолинськ, DAP-Дубно, DAP-Ужгород, DAP-Житомир усі транспортні витрати включені вже до митної вартості ввезених товарів. Також зауважує, що наявність у контролюючого органу сумнівів щодо наданих декларантом документів на підтвердження заявленої ним країни походження товару є лише обставиною для перевірки таких документів та не може бути беззаперечною підставою для відмови у застосуванні преференційної ставки мита (арк. спр. 168-172).

На адресу суду 22 грудня 2021 року надійшло заперечення у відповідь на відзив, в якому митний орган звертає увагу, що посилання позивача, що експортна декларація не містить даних щодо країни відправлення - Бельгія спростовується змістом графи 15 вказаної декларації. Прийняте митницею рішення про призупинення надання преференеційного режиму оподаткування товару, узгоджується з нормами міжнародного договору, а саме положень статей 31 та 32 Доповнення І до Конвенції, та з урахуванням наявної в митниці офіційної інформації уповноваженого органу країни експорту щодо не підтвердження преференційного походження товарів за документами про походження експортером Словацької Республіки AM Trading, є правомірним. Правомірність рішення митниці щодо призупинення надання преференційного режиму оподаткування, в свою чергу, вказує на правомірність оскаржуваної картки відмови. Водночас, вирішення питання щодо застосування до товару, охопленого сертифікатом з перевезення товарів форми EUR.1 № Е.5.891.665 від 07 липня 2021 року, преференційного режиму оподаткування, передбаченого Угодою, стане можливим після надходження відповідних результатів перевірки преференційного документу про походження, що проводиться митницею відповідно до статей 31 та 32 Доповнення І до Конвенції (що зважаючи на встановлений частиною п`ятою статті 301 МК України механізм відновлення преференційного режиму вказує на передчасність звернення позивача до суду із даним питанням (арк. спр. 195-197).

Ухвалою судді Волинського окружного адміністративного суду від 08 листопада 2021 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у даній адміністративній справі, ухвалено судовий розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження у судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи та призначено у даній справі судове засідання на 10:00 год. 30 листопада 2021 року (арк. спр. 66).

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 30 листопада 2021 року розгляд даної справи було відкладено на 11:00 год. 22 грудня 2021 року (арк. спр. 161-162).

Розгляд справи призначений на 22 грудня 2021 року було відкладено на 11:00 год 17 січня 2022 року та в подальшому на 10:00 год. 24 січня 2022 року.

В судовому засіданні 24 січня 2022 року представник позивача просить позовні вимоги задовольнити повністю з підстав, викладених у позовній заяві та відповіді на відзив.

Представник Закарпатської митниці, присутній в судовому засіданні в режимі відеоконференції просить у задоволенні позовних вимог відмовити з підстав наведених заявах по суті справи.

Суд, заслухавши пояснення представників сторін, перевіривши доводи сторін у заявах по суті справи, дослідивши письмові докази на предмет належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо, а також достатності і взаємозв`язку доказів у їхній сукупності встановив такі обставини.

Між ТзОВ «ТРЕЙДАВТО ГРУП» (покупець) та компанією aM.Trading s. r. o. (продавець) було укладено контракт від 01 липня 2020 року №02/07-20 (арк. спр. 41-44), відповідно до пункту 1.1 якого продавець зобов`язується поставити, а покупець оплатити автомобілі легкові нові та бувші у використанні, сідельні тягачі нові та бувші у використанні, мікроавтобуси та автобуси нові та бувші у використанні, причіпи та напівпричіпи нові та бувші у використанні тощо. Асортимент, кількість та ціни товару вказуються в інвойсах, що формуються на кожну партію товару, і є невід`ємними часинами цього контракту.

З метою митного оформлення товару «сідельний тягач для перевезення напівпричепів по дорогах загального призначення марки MAN, модель TGS 18.480, ідентифікаційний номер (номер шасі)- НОМЕР_1 , тип двигуна - дизельний, робочий об`єм циліндрів- 12419м3, потужність двигуна 324 kW, колісна формула 4x2, бувший у використанні, календарний рік виготовлення - 2016, модельний рік виготовлення - 2016» ТзОВ «ТРЕЙДАВТО ГРУП» подало електронну митну декларацію № UA305130/2021/019345, в якій вартість ввезеного товару визначено за основним методом (за ціною договору/контракту).

Разом із вказаною МД для митного оформлення транспортного засобу сідельного тягача MAN, TGS 18.480 , номер кузова - НОМЕР_1 за митною декларацією UA305130/2021/019345 декларантом було надано такі товаросупровідні документи: рахунок-фактура (інвойс) № від 01 липня 2021 року: сертифікат з перевезення (походження) товару №е.5.891.665 від 07 липня 2021 року: свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу №en811662 від 04 серпня 2016 року: зовнішньоекономічний контракт купівлі-продажу №02/07-20 від 01 липня 2020 року: копія декларація країни відправлення №21ВЕЕ612.

Митним органом було здійснено запит додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості товару, в саме: документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів (рахунок тощо); договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями; інші додаткові документи за бажанням декларанта, що підтверджують митну вартість товару.

На запит митниці декларантом надано: повідомлення про надання додаткових пояснень та документів; додаткову угоду №2 до контракту № 02/07-20 від 01 липня 2020 року, розширену форму бельгійської експортної декларації № 21ВЕЕ612 від 02 липня 2021 року; лист від словацької компанії аМ Trading s. г. о. з назвою «Виписка механізму формування ціни на експортовані товари».

Однак, Закарпатська митниця прийняла рішення від 21 липня 2021 року №UA305000/2021/000046/1 про коригування митної вартості товарів, згідно із графою 30 якого митну вартість товару визначено за резервним методом.

У графі 33 вказаного рішення зазначено, що в рамках реалізації положень статей 52, 53, 54, 55, 58, 335 МК України, за результатами опрацювання документів, наданих для підтвердження заявленої митної вартості товару, заявлена декларантом митна вартість транспортного засобу не може бути визнана з наступних причин:

1) подані декларантом документи згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій та третім статті 53 МК України, містять розбіжності, що мають вплив на правильність визначення митної вартості товару, та не містять всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за цей товар;

2) невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у статті 58 МК України в частині достовірності ціни, що була фактично сплачена за товар, та відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару.

3) подані декларантом на запит митного органу додаткові документи, не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, та відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за товар.

Надані до митного оформлення документи не містять всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за товар, та не містять Інформації щодо всіх складових митної вартості. Також, подана до митного оформлення митна декларація містить розбіжності, що викликає обґрунтований сумнів митного органу про правильність визначення митної вартості декларантом, зокрема:

- відповідно до пункту 2.1 контакту N002/07-20 від 01 липня 2020 року поставки товару здійснюються відповідно правил Інкотермс 2010 за наступними напрямками DAP - Ягодин, Луцьк, Ковель, Рівне, Сарни, Нововолинськ, Дубно. В інвойсі № від 01 липня 2021 року зазначені умови поставки DAP-Рівне, однак в поданій до митного оформлення митній декларації в графі 20 «Умови поставки» вказано DAP-Ужгород, що не передбачено у вищезазначених документах. Таким чином, якщо інше не обумовлено в контракті, це може свідчити, що умови поставки застосовані не коректно, що в свою чергу призводить до сумнівів у достовірності складових митної вартості (зокрема витрат на перевезення).

- в свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_2 від 04 серпня 2016 року, виданого уповноваженими органами Німеччини» в графі D3 «комерційна назва» вказано назву моделі TGS, однак в поданій до митного оформлення митній деклараціїв графі 31 та в електронному Інвойсі вказана модель TGS 18.480.

- відправником та продавцем товару в поданій митній декларації є Іноземна фірма зареєстрована в Республіці Словаччина «аМ Trading а. г. о.». Відповідно до поданої МД в графі 15 «Країна відправлення» зазначено Словаччину, однак в автотранспортній накладній CMR № 395060 від 16 липня 2021 року зазначено місто відправки Гамбург (Німеччина), в той же час в копії митної декларації № 21ВЕЕ612 від 02 липня 2021 року, яка видана в Бельгії, зазначено що країна відправлення Бельгія.

- в свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу виданого уповноваженими органи Німеччини від 04 серпня 2016 року №EN811662 власником є німецька фірма «WIMMER TRANSPORTDIENST GMBH», разом з тим, у свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу відсутній відправник та продавець товару - зареєстрована в Республіці Словаччина Іноземна фірма «аМ Trading s. r. о.».

Відповідно до частини п`ятої статті 55 МК України декларантом обґрунтовані сумніви митного органу у достовірності (дійсності) заявленої митної вартості спростовано не було, у зв`язку з чим митницею було прийнято рішення про коригування заявленої митної вартості товару.

Метод 1 (за ціною договору (контракту) щодо товарів, які Імпортуються (вартість операції) не застосовувався відповідно до положень частини другої статті 58 МК України, оскільки в наданих до митного оформлення документах наявні розбіжності та відсутні всі відомості щодо ціни, що була фактично сплачена за товар, та відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару.

Метод 2а (за ціною договору щодо ідентичних товарів) та метод 2б (за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів) не застосовувались у зв`язку з відсутністю інформації щодо вартості ідентичних та подібних товарів з дотриманням вимог статей 59, 60 та 61 МК України.

Метод 2а (на основі віднімання вартості) та 2г (на основі додавання вартості (обчислена вартість)) не застосовувались у зв`язку з відсутністю документально підтвердженої інформації, необхідної для застосування цих методів.

Відповідно до статті 64 МК України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58, 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами І положеннями Генеральної угоди з тарифів І торгівлі (GATT). Митним органом застосовано резервний метод визначення митної вартості товару у зв`язку з наявністю відповідної інформації.

При визначенні числового значення митної вартості товару за основу взята цінову інформацію з Інтернет джерела моbilе.de щодо пропозиції для продажу на аналогічні транспортні засоби.

Таким чином, з урахуванням меншої з двох обраних вартостей, визначена за резервним методом митна вартість товару становить 27800,00 євро. Декларант або уповноважена ним особа має право на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно Із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X МКУ в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої статті 55 МК України. Декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості у митного органу вищого рівня відповідно до глави 4 МКУ або до суду (арк. спр. 22-23).

Коригування митної вартості слугувало підставою для видання картки відмови у митному оформленні (випуску) товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA305000/2021/00019 (арк. спр. 26-27).

Позивачем 20 липня 2021 року №UA305130/2021/019345 задекларовано до митного оформлення в режимі імпорту для вільного обігу товар з поданням до митного оформлення сертифікату з перевезення товару форми EUR.1 №Е.5.891.665 від 07 липня 2021 року, оформленим експортером Словацької Республіки AM Trading.

Закарпатською митницею була прийнята картка відмови у митному оформленні (випуску) товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA205130/2021/00052 у зв`язку із наявною інформацією, отриманою від митних органів ЄС відповідно до статті 32 Доповнення І Конвенції про пан-євро-середземноморські преференційні правила походження щодо не підтвердження преференційного походження ідентичних товарів експортера Словацької Республіки AM Tradingf призупиняється надання преференційного режиму оподаткування на умовах Угоди про асоціацію між Україною, з однієї сторони, та Європейським Союзом. Європейським співтовариством з атомної енергії і їхніми державами-членами з іншої сторони, ратифікованої Законом України від 16 вересня року 2014 №1678-УІІ для товарів, заявлених у сертифікаті EUR.l NQE 5.891,665 щодо яких здійснюється перевірка, до надходження результатів цієї перевірки (пункт 4 статті 32 Доповнення І Конвенції про пан-євро-середземноморські преференційні правила походження (арк. спр. 24-25) та картка відмови у митному оформленні (випуску) товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA205130/2021/00056 з таких причин: недотримання вимог частини восьмої статті 257 МК України відносно подання поточних відомостей про товар в графі 31 товар №1 (невірно зазначено модель транспортного засобу, що не призвело збільшення митних платежів чи застосування нетарифних заходів реагування (арк.спр. 27-28).

Митне оформлення для випуску у вільний обіг імпортованого сідельного тягача було здійснено за МД від 22 липня 2021 року №UA305130/2021/019607 (арк. спр. 32-33).

ТзОВ «ТРЕЙДАВТО ГРУП», не погоджуючись із прийнятими рішенням про коригування митної вартості та карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, звернулося із даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд керується таким.

Частиною другою статті 19 Конституції України визначено обов`язок органів держаної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються МК України та іншими законами України.

Розділ ІІІ МК України регулює питання митної вартості товарів та методи її визначення.

Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, відповідно до статті 49 МК України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно із частиною першою статті 51 МК України митна вартість товарів, які переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню (частина друга статті 52 МК України).

Відповідно до частин першої другої статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Як визначено частиною першою статті 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 54 МК України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;.

Згідно з частиною п`ятою статті 54 МК України митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; у встановлених випадках, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; звертатися до митних органів із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості; застосовувати інші передбачені форми митного контролю.

У частині третій статті 53 МК України визначено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Відповідно частини першої статті 246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Згідно з частиною першою статті 257 МК України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

Таким чином, митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше. Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Разом з тим, витребовувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумніви у достовірності наданої інформації.

Як убачається із матеріалів справи, спір між сторонами виник з приводу правильності визначення декларантом митної вартості імпортованого товару «сідельний тягач для перевезення напівпричепів по дорогах загального призначення». При цьому позиція відповідача полягає у тому, що подані до митного контролю та оформлення документи містять такі розбіжності і неточності: - відповідно до пункту 2.1 контакту N002/07-20 від 01 липня 2020 року поставки товару здійснюються відповідно правил Інкотермс 2010 за наступними напрямками DAP - Ягодин, Луцьк, Ковель, Рівне, Сарни, Нововолинськ, Дубно. В інвойсі № від 01 липня 2021 року зазначені умови поставки DAP-Рівне, однак в поданій до митного оформлення митній декларації в графі 20 «Умови поставки» вказано DAP-Ужгород, що не передбачено у вищезазначених документах; в свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_2 від 04 серпня 2016 року, виданого уповноваженими органами Німеччини» в графі D3 «комерційна назва» вказано назву моделі TGS, однак в поданій до митного оформлення митній декларації в графі 31 та в електронному Інвойсі вказана модель TGS 18.480; відправником та продавцем товару в поданій митній декларації є Іноземна фірма зареєстрована в Республіці Словаччина «аМ Trading а. г. о.». Відповідно до поданої МД в графі 15 «Країна відправлення» зазначено Словаччину, однак в автотранспортній накладній CMR № 395060 від 16 липня 2021 року зазначено місто відправки Гамбург (Німеччина), в той же час в копії митної декларації №21ВЕЕ612 від 02 липня 2021 року, яка видана в Бельгії, зазначено, що країна відправлення Бельгія; в свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу виданого уповноваженими органи Німеччини від 04 серпня 2016 року №EN811662 власником є німецька фірма «WIMMER TRANSPORTDIENST GMBH», разом з тим, у свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу відсутній відправник та продавець товару - зареєстрована в Республіці Словаччина Іноземна фірма «аМ Trading s. r. о.».

Так, статтею 57 МК України встановлено перелік методів визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

Згідно з частиною другою статті 58 МК України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Частинами четвертою-п`ятою статті 58 МК України встановлено, що митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Статтею 64 МК України встановлено, що у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях.

Системний аналіз наведених правових норм дозволяє зробити висновок, що основним методом визначення митної вартості товарів є перший метод (за ціною договору), але обов`язок доведення митної вартості товару лежить на позивачеві. При цьому митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи.

Разом з цим, сумніви є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, або містять не повні відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товар.

Судом установлено, що між ТзОВ «ТРЕЙДАВТО ГРУП» (покупець) та компанією aM.Trading s. r. o. (продавець) було укладено контракт від 01 липня 2020 року №02/07-20 (арк. спр. 41-44) та на виконання умов вказаного контракту позивач придбав сідельний тягач для перевезення напівпричепів по дорогах загального призначення марки MAN, модель TGS 18.480, ідентифікаційний номер (номер шасі)- НОМЕР_1 , тип двигуна - дизельний, робочий боєм циліндрів- 12419мЗ, потужність двигуна 324 kW, колісна формула 4x2, бувший у використанні, календарний рік виготовлення- 2016, модельний рік виготовлення- 2016».

Відповідно до пункту 2.1 контакту №02/07-20 від 01 липня 2020 року поставки товару здійснюються відповідно до правил Інкотермс 2010 на умовах DAP за напрямками - Ягодин, Луцьк, Ковель, Рівне, Сарни, Нововолинськ, Дубно. В інвойсі № від 01 липня 2021 року зазначені умови поставки DAP Рівне.

Натомість в поданій до митного оформлення митній декларації в графі 20 «Умови поставки» вказано DAP - Ужгород, що не передбачено у вищезазначених документах, при цьому місцем призначення (розвантаження) товару в автотранспортній накладній вказано Луцьк.

Суд зауважує, що відповідно до вимог умови поставки «DAP (поставка в місці)» продавець зобов`язаний за власний рахунок укласти договір перевезення товару до названого місця призначення.

Таким чином, наявність розбіжностей щодо пунктів призначення, на думку суду свідчить про наявність у митного органу обґрунтованих сумнівів у достовірності складових митної вартості (зокрема включення до фактурної/митної вартості витрат на перевезення).

Відправником та продавцем товару в поданій митній декларації є іноземна фірма зареєстрована в Республіці Словаччина «аМ Trading s. г. о.». Відповідно до поданої МД в графі 15 «Країна відправлення» зазначено Словаччину, однак в автотранспортній накладній CMR № 395060 від 16 липня 2021 року зазначено місто відправки Гамбург (Німеччина), в той же час в копії митної декларації № 21ВЕЕ612 від 02.07.2021, яка видана в Бельгії, зазначено, що країна відправлення Бельгія.

Дані розбіжності також призводять до сумніву у достовірності заявленої митної вартості, оскільки передбачене умовами поставки DAP обов`язкове укладення продавцем за власний рахунок договору перевезення товару до названого місця призначення вимагає точного визначення з якого пункту починається перевезення і в якому пункті воно завершується, позаяк це безпосередньо впливає на розмір вартості перевезення, яка, відповідно до даних умов поставки, входить до фактурної та, відповідно, митної вартості.

В свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу виданого уповноваженими органи Німеччини № EN811662 від 04 серпня 2016 року власником є німецька фірма «WIMMER TRANSPORTDIENST GMBH», разом з тим, у свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу відсутній відправник та продавець товару - зареєстрована в Республіці Словаччина іноземна фірма «аМ Trading s. r. о.».

Окрім того, в свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_2 від 04 серпня 2016 року, виданого уповноваженими органами Німеччини, в графі D3 «комерційна назва» вказано назву моделі TGS, однак в поданій до митного оформлення митній декларації в графі 31 та в електронному інвойсі вказана модель TGS 18.480.

Суд враховує доводи митного органу про те, що за результатами проведеного митного огляду сідельного тягача MAN з ідентифікаційним номером НОМЕР_1 , при якому здійснено фотографування ТЗ, на фото чітко видно маркування моделі на тягачі - «MAN TGS 18.440» (арк. спр. 135).

В свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_2 від 04 серпня 2016 року, виданого уповноваженими органами Німеччини, в графі D3 «комерційна назва» вказано назву моделі TGS, що не відповідає заявленому декларантом в графі 31 МД та електронному інвойсі назви «MAN TGS 18.480», що є розбіжністю та помилкою в частині заявлення недостовірних даних. Загалом, назва моделі «MAN TGS 18.480» не зустрічаєтся в жодному з товаросупровідних документів.

Також, ідентифікаційний номер автомобіля хоч і є унікальним для кожного транспортного засобу, однак з VIN-номера без спеціальних ресурсів неможливо дізнатися про всі технічні характеристики автомобіля, такі як потужність, об`єм двигуна, кількість осей, розміри кабіни та інші важливі характеристики, все це має вплив на вартість автомобіля через конкретні потреби в його застосуванні.

Так само марка моделі має конкретний індекс тобто «TGS» це марка, а заявлений декларантом індекс «18.480» означає повну масу та потужність двигуна - тобто 18 тон та 480 кінських сил, однак згідно технічного паспорта потужність двигуна автомобіля 324 кіловат що складає 440 кінських сил, що також не відповідає заявленому.

На запит митниці декларантом надано повідомлення директора ТзОВ «ТРЕЙДАВТО ГРУП» про надання додаткових пояснень та документів від 21 липня 2021 року № 21/07, яким надано копію листа довільної форми з реквізитами відправника аМ Trading s. г. о. з назвою «Виписка механізму формування ціни на експортовані товари». В даному листі стверджується, що «ціна на транспортний засіб MAN, TGS, VIN НОМЕР_3 ґрунтується на основі внутрішньої калькуляції собівартості товарів».

Разом з цим, суд зауважує, що собівартість товарів - це витрати підприємства на виробництво та реалізацію власної продукції. Продавець (аМ Trading s. г. о) бувшого у використанні транспортного засобу марки MAN з ідентифікаційним номером НОМЕР_1 не є виробником даного товар, зворотнього суду не доведено.

Окрім того, митному органу було надано додаткову угоду № 2 до контракту № 02/07-20 від 01 липня 2020 року, в якій в переліку можливих пунктів призначення на умовах поставки DAP додано у тому числі місто Ужгород, що узгоджується з митною декларацією. Разом з цим, розбіжності в інвойсі та автотранспортній накладній даний документ не спростував, а також копію бельгійської експортної декларації № 21ВЕЕ612 від 02 липня 2021 року, в якій в графі 15 країною відправлення вказано Бельгію.

Зазначені обставини, на думку суду, вказують на наявність у митного органу обґрунтованих сумнівів у правильності визначення декларантом митної вартості, оскільки надані митному органу документи містили розбіжності, що в свою чергу було правовою підставою для витребування відповідачем додаткових документів у декларанта та надало митниці, за вищеописаних обставин, право вчиняти послідовні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товару.

Відповідно до частини п`ятої статті 55 МК України декларантом обґрунтовані сумніви митного органу у достовірності (дійсності) заявленої митної вартості спростовано не було, у зв`язку з чим митницею було прийнято рішення про коригування заявленої митної вартості товару.

Метод 1 (за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) не застосовувався відповідно до положень частини другої статті 58 МК України, оскільки в наданих до митного оформлення документах наявні розбіжності та відсутні всі відомості щодо ціни, що була фактично сплачена за товар, та відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару.

Метод 2а (за ціною договору щодо ідентичних товарів) та метод 2б (за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів) не застосовувались у зв`язку з відсутністю інформації щодо вартості ідентичних та подібних товарів з дотриманням вимог статей 59, 60 та 61 МК України.

Метод 2а (на основі віднімання вартості) та 2г (на основі додавання вартості (обчислена вартість)) не застосовувались у зв`язку з відсутністю документально підтвердженої Інформації, необхідної для застосування цих методів.

Відповідно до статті 64 МКУ, у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами І положеннями Генеральної угоди з тарифів І торгівлі (GATT). Митним органом застосовано резервний метод визначення митної вартості товару у зв`язку з наявністю відповідної інформації.

При визначенні числового значення митної вартості товару за основу взята цінову інформацію з Інтернет джерела моbilе.de щодо пропозиції для продажу на аналогічні транспортні засоби. З урахуванням меншої з двох обраних вартостей, визначена за резервним методом митна вартість товару становить 27800,00 євро.

Таким чином, митний орган прийшов до обґрунтованого висновку, що митна вартість товару не може бути визнана за основним методом, у зв`язку з тим, що документи, які подані для підтвердження митної вартості не містять усіх даних, необхідних для визначення митної вартості за методом, обраним декларантом.

Крім того, згідно правової позиції Верховного Суду, наведеної, зокрема в постановах від 14 липня 2020 року у справі №809/1557/17, від 10 червня 2020 року у справі №1.380.2019.004752, від 28 вересня 2020 року у справі №520/2133/19, від 10 квітня 2020 року у справі №822/2806/15, наявність розбіжностей в документах, що підтверджують митну вартість є підставою для коригування додаткових документів та у разі їх ненадання - коригування митним органом митної вартості.

Щодо позовних вимог про визнання протиправним та скасування картки відмови у прийнятті митної декларації №UA5130/2021/00052, суд зазначає наступне.

Як установлено судом 20 липня 2021 року №UA305130/2021/019345 позивачем задекларовано до митного оформлення в режимі імпорту для вільного обігу товар з поданням до митного оформлення сертифікату з перевезення товару форми EUR.1 №Е.5.891.665 від 07 липня 2021 року, оформленим експортером Словацької Республіки AM Trading, та із застосуванням преференційної (зниженої) ставки ввізного мита щодо товарів, які імпортуються з території ЄС та мають преференційне європейське походження, за зниженим (тарифна преференція) рівнем ставок ввізного мита, передбачених пунктом 1 статті 29 розділу IV Угоди про асоціацію між Україною, з однієї сторони, та Європейським Союзом, Європейським співтовариством з атомної енергії і їхніми державами-членами, з іншої сторони, від 27.06.2014, ратифікованої Законом України від 16.09.2014 №1678-VII, (далі - Угода), а саме у розмірі 0%.

На дату подання митної декларації на митниці була наявна офіційна інформація, а саме, лист Держмитслужби від 07 липня 2021 року №15/15-03-02/7/2534 Реєстр товарів, походження яких не підтверджено митними органами зарубіжних країн, проведених згідно з угодами про вільну торгівлю, укладеними Україною з державами-учасницями СС, ЄАВТ, Чорногорією, Македонією, Канадою, Грузією, Державою Ізраїль, Сполученим Королівством Великої Британії і Північної Ірландії та іншими міжнародними договорами (угодами) про вільну торгівлю за період 2016 - 2 квартал 2021 рік.

Вказаний Реєстр містив інформацію щодо не підтвердження преференційного походження за попереднім фактом перевірки преференційного походження товару за документом про походження, оформленими експортером Словацької Республіки AM Trading.

Також митницею ініційовано перевірку до уповноваженого органу країни експорту (Бельгії) поданий декларантом сертифікат з перевезення товарів форми EUR.1 № Е.5.891.665 від 07 липня 2021 року та надіслано лист від 27 липня 2021 року №7.7-08-1/7.7-15/18/580, на який Державна митна служба України листом від 10 серпня 2021 року №15/15-03/11/3319 направила запит до уповноваженого органу країни експорту щодо перевірки в тому числі сертифікату з перевезення товарів форми EUR.1 №Е.5.891.665, на який 22 жовтня 2021 року Держмитслужба отримала попередню відповідь, що запит прийнятий в роботу.

Листом від 27 липня 2021 року №7.7-08-1/7.7-15/28/581, надісланим з повідомленням, митниця проінформувала імпортера ТзОВ «ТРЕЙДАВТО ГРУП» про проведення заходів з перевірки сертифікату з перевезення товарів форми EUR.1 №Е.5.891.665 від 07 липня 2021 року у країні експорту.

Суд звертає увагу, що призупинення преференційного режиму, не означає відмову у застосуванні вказаного режиму. Так, у разі підтвердження за результатами перевірки достовірності документів, що є підставою для преференційного оподаткування, преференційний режим у порядку встановленому МК України відновлюється, а надмірно сплачені митні платежі повертаються платнику.

В даній справі митний орган, після декларування позивачем товару на загальних підставах, не відмовив у здійсненні митного оформлення, натомість, митне оформлення було завершено, що в свою чергу передбачає можливість відновлення преференційного режиму оподаткування у встановленому порядку.

З урахуванням зазначеного, на думку суду, вирішення питання щодо застосування до товару, охопленого сертифікатом з перевезення товарів форми EUR.1 № Е.5.891.665 від 07 липня 2021 року, преференційного режиму оподаткування, передбаченого Угодою, стане можливим після надходження відповідних результатів перевірки преференційного документу про походження, що проводиться митницею відповідно до статей 31 та 32 Доповнення І до Конвенції, що зважаючи на встановлений частиною п`ятою статті 301 Митним кодексом механізм відновлення преференційного режиму вказує на передчасність звернення позивача до суду із даним питанням.

При цьому, слід відмітити правову позицію Верховного Суду, яка наведена у постанові від 01 березня 2021 року у справі №240/7093/19 (щодо застосування приписів статті 33 Протоколу 1 до Угоди), згідно якої надходження від іноземних митних органів інформації щодо непідтвердження преференційного походження товарів в контексті застосування Угоди, має безумовним наслідком скасування права на преференційне оподаткування.

Згідно із статтею 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до частини першої статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Підсумовуючи вказане, оскільки декларантом не надано належних документів та не спростовано сумнівів митного органу у правильному визначенні митної вартості товару, суд приходить до висновку, що товариству правомірно відмовлено у митному оформленні транспортного засобу за заявленою ним митною вартістю відповідно до вимог митного законодавства та прийнято оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів від 21 липня 2021 року №UA305000/2021/000046/1 та картку відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA305130/2021/00052.

Враховуючи встановлені обставини справи та положення чинного законодавства суд дійшов висновку про безпідставність заявлених позовних вимог, а тому у задоволенні позову слід відмовити.

За правилами статті 139 КАС України, судом не вирішується питання про розподіл судових витрат.

Керуючись статтями 2, 72-77, 90, 241-246, 255, 257, 260, 262, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, на підставі Митного кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю «ТРЕЙДАВТО ГРУП» (43025, Волинська область, місто Луцьк, вулиця Лесі Українки, будинок 15, ідентифікаційний код юридичної особи 43028919) до Закарпатської митниці (88000, Закарпатська область, місто Ужгород, вулиця Собранецька, будинок 20, ідентифікаційний код відокремленого підрозділу юридичної особи 43985560) про визнання протиправними та скасування рішення Закарпатської митниці про коригування митної вартості товарів від 21 липня 2021 року №UA305000/2021/000046/1 та картки відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA305130/2021/00052 відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя В.І. Смокович

Повний текст судового рішення складено 31 січня 2022 року.