Справа № 460/185/21
Суддя: Д.Є. Махаринець
Дата ухвалення: 2022-01-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

18 січня 2022 року м. Рівне №460/185/21

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Махаринця Д.Є. розглянувши адміністративну справу за позовом

ОСОБА_1
доГоловне управління Національної поліції в Рівненській області
про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу, -
В С Т А Н О В И В:

До Рівненського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі по тексту позивач) до Головного управління Національної поліції в Рівненській області (далі по тексту відповідач) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу.

Позовні вимоги ґрунтуються на тому, що наказ відповідача, яким ОСОБА_1 було притягнуто до дисциплінарної відповідальності за порушення службової дисципліни, що полягало у перебуванні на службі в стані алкогольного сп`яніння і, у свою чергу наказ про звільнення його зі служби, видані без достатніх на те правових підстав. Зокрема, зауважив, що до виконання службових обов`язків 26.11.2020 він не приступив, оскільки йому не була видана вогнепальна зброя, а також не проведений інструктаж, крім того він через погане самопочуття мав намір клопотати перед керівником про заміну його у добовому наряді. Також позивач зауважив, що відповідач мав у своєму розпорядженні достатньо широкий спектр передбачених частиною третьою статті 13 Дисциплінарного статуту видів дисциплінарної відповідальності одразу обрав найсуворіший вид дисциплінарного стягнення, не врахувавши при цьому усіх обставин допущеного ним порушення.

Ухвалою від 15.03.2021 про прийняття позовної заяви до розгляду відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Згідно з відзивом на позовну заяву сторона відповідача позов не визнала, просила суд у задоволенні позову відмовити з підстав викладених у відзиві.

Розглянувши матеріали та з`ясувавши всі обставини адміністративної справи, які мають юридичне значення для розгляду та вирішення спору по суті, дослідивши наявні у справі докази, суд встановив такі обставини справи та фактичні правовідносини сторін.

ОСОБА_1 проходив службу в органах внутрішніх справ з 13.05.2004 по 06.11.2015, в Національній поліції з 07.11.2015. З 07.06.2016 обіймав посаду начальника сектору реагування патрульної поліції №4 (далі - СРПП № 4) Березнівського ВП Сарненського ВП ГУНП в Рівненській області, має звання майор поліції.

Відповідно до наказу Національної поліції України від 11.04.2016 №305 «Про організацію діяльності постійно діючих мобільних груп з контролю за станом дотримання поліцейськими службової дисципліни та законності, запобігання надзвичайних подій за їх участю» роботу мобільних груп, серед іншого, націлено на виявлення перебування поліцейських на службі в стані сп`яніння. Наказано забезпечити мобільні групи, зокрема, технічними засобами відповідно до завдань перевірки.

У свою чергу відповідно до наказу ГУНП в Рівненській області № 1798 від 20.11.2020, створено мобільну групу з перевірки оперативно-службової діяльності, зокрема, несення служби добовими нарядами.

26.11.2020 начальником ГУНП в Рівненській області Камишанським О. виданий наказ №1850, яким призначено службове розслідування за фактом виявлення спільною мобільною групою у складі працівників ВІОС УКЗ та УОАЗОР ГУНП в Рівненській області начальника СРПП № 4 Березнівського ВП Сарненського ВП ГУНП майора поліції ОСОБА_1 , який перебував на робочому місці з явними ознаками алкогольного сп`яніння.

На виконання вказаного наказу дисциплінарною комісією проведено службове розслідування за фактом порушення службової дисципліни начальником СРПП № 4 Березнівського ВП Сарненського ВП ГУНП в Рівненській області майором поліції ОСОБА_1 і за його результатами складено висновок, який затверджено керівником 01.12.2020.

У рамках цього службового розслідування були відібрані пояснення у безпосередньо позивача ОСОБА_1 , начальника Березнівського ВП Сарненського ВП ГУНП ОСОБА_2 , заступника начальника Березнівського ВП Сарненського ВП ГУНП ОСОБА_3 та інспектора сектору кадрового забезпечення Березнівського ВП Сарненського ВП ГУНП ОСОБА_4 .

Так, ОСОБА_1 у власноручних поясненнях зазначив, що 25.11.2020 приблизно з 18.00 до 23.00 він перебував у своїх знайомих в м. Березне, де святкували День народження. Під час перебування у своїх знайомих він вживав алкогольні напої. Вранці 26.11.2020 він прийшов до Березнівського ВП та мав намір зайти до керівництва та повідомити про те, що не готовий нести службу, однак в цей час проходила селекторна нарада, тому мав намір зробити це пізніше.

Згідно книги нарядів Березнівського ВП № 1276 від 01.11.2020, 26.11.2020 відповідальним по Березнівському ВП Сарненського ВП ГУНП в Рівненській області мав заступити начальник СРПП № 4 Березнівського ВП Сарненського ВП ГУНП в Рівненській області майор поліції ОСОБА_1 . Крім того, відповідно до журналу № 1124 реєстрації інструктажів з питань дотримання заходів безпеки при поводженні зі зброєю під час проведення інструктажу 26.11.2020 був присутній майор поліції ОСОБА_1 .

Службовим розслідуванням встановлено, що після прибуття мобільної групи до Березнівського ВП Сарненського ВП ГУНП, у приміщенні службового кабінету начальника Березнівського ВП було виявлено працівників поліції, які прибули на інструктаж перед заступанням у добовий наряд, серед яких був і майор поліції ОСОБА_1 . Працівники ВІОС УКЗ оглянувши зовнішній вигляд добового наряду запропонували майору поліції ОСОБА_1 , який перебував у форменному одязі та мав явні ознаки алкогольного сп`яніння (не чітке мовлення, почервоніння шкіри, запах алкоголю з ротової порожнини), пройти оглдяд на стан алкогольного сп`яніння за допомогою газоаналізатора «ALCOTEST DRAGER». На вказану пропозицію ОСОБА_1 погодився добровільно. За результатами проходження огляду було встановлено, що майор поліції ОСОБА_1 перебуває в стані алкогольного сп`яніння (1,04 проміле). Результати тесту було роздруковано та власноручно ОСОБА_1 проставлено підпис про ознайомлення з ним, при цьому не зазначено будь яких зауважень з його сторони. Також ОСОБА_1 не висловлював своєї не згоди із результатами огляду та про проходження огляду в медичному закладі не просив.

Відповідно до свідоцтва про повірку законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки №12-01/4675, яке чинне до 11.08.2021 року, газоаналізатор ALKOTEST DRAGER 6820 заводський серійний номер ARNA-0664, яким здійснювався огляд позивача відповідає вимогам Методики повірки МПУ 066/05-2013.

Згідно з декларацією відповідності вимогам Технічного регламенту законодавчо регульованих засобів вимірювання техніки №СДІ-1194-ЗВТ вказаний вище газоаналізатор відповідає вимогам Технічного регламенту законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки, що затверджений Постановою КМУ №94 від 13.01.2016.

Відповідно до акту про перегляд відеозапису, який здійснювався 26.11.2020 старшим інспектором з ОД ВІОС УКЗ ГУНП в Рівненській області майором поліції ОСОБА_5 від 27.11.2020 встановлений та зафіксований факт освідчення 26.11.2020 начальника СРПП № 4 Березнівського ВП Сарненського ВП ГУНП в Рівненській області майора поліції ОСОБА_1 , який перебував під час служби у стані алкогольного сп`яніння.

Відповідно до службової характеристики позивача від 27.11.2020, яка враховувалась комісією у ході службового розслідування, за період служби в ОВС України, підрозділах Національної поліції України ОСОБА_1 зарекомендував себе посередньо. В силу власної неорганізованості та інколи безвідповідального відношення до виконання поставлених завдань, ОСОБА_1 допускає прорахунки у організації та плануванні роботи, що впливає на якість виконавської та службової дисципліни.За період служби мав 7 стягнень. Заохочувався 5 разів. На даний час має діюче дисциплінарне стягнення, а саме, наказом ГУНП в Рівненській області від 19.10.2020 № 32 ОСОБА_1 оголошене зауваження за порушення службової дисципліни, п. 2, 3,5,7 ч.3 ст.1 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», пунктів 1,2 частини першої ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», вимог наказу МВС України від 27.04.2020 №357 «Про затвердження Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України», що виразилось у неналежному виконанні посадових обов`язків, неприбуття наряду на місце події.

Крім того, до матеріалів службового розслідування долучено довідку від 23.09.2020 вих. № 7844/213/01-2020 про виконання доручення ГУНП в Рівненській області, за підписом начальника Березнівського ВП Сарненського ВП ГУНП Трофимчука Ю.М. Зі змісту даної довідки вбачається, що станом на 23.09.2020 до групи психологічної підтримки та допомоги включено наступних працівників, зокрема майора поліції ОСОБА_1 та зазначено, що у останнього наявне істотне зниження успішності у виконанні професійних завдань, суттєві труднощі адаптації до умов службової діяльності, часті перепади настрою, прояви залежної поведінки, надмірне вживання алкоголю.

Висновком за результатами службового розслідування встановлено факт вчинення дисциплінарного проступку майором поліції ОСОБА_1 , який полягав у його перебуванні 26.11.2020 на службі в стані алкогольного сп`яніння. За вчинення такого проступку дисциплінарна комісія рекомендувала керівництву звільнити його зі служби у поліції.

На підставі висновку службового розслідування ГУНП в Рівненській області видало наказ від 01.12.2020 № 983 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності». Згідно з пунктом 1 якого за порушення службової дисципліни, пунктів 1,2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», вимог Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, що виразилося в недотриманні нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, Присяги поліцейського, перебуванні на службі в стані алкогольного сп`яніння, а також у вчиненні дій, які несумісні з вимогами, які пред`являються до професійних та моральних якостей поліцейського, що у свою чергу дискредитує звання поліцейського, підриває довіру та авторитет органів поліції, майор поліції ОСОБА_1 підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності у виді звільнення зі служби в поліції за пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію».

14.12.2020 начальник ГУНП в Рівненській області видав наказ №198 о/с, яким, відповідно до частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» начальника сектору реагування патрульної поліції № 4 Березнівського відділення поліції Сарненського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області майора поліції ОСОБА_1 звільнено з 14.12.2020 зі служби в поліції.

Не погодившись із вказаними наказами, позивач звернувся до суду з цим позовом за захистом своїх прав.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, які виникли між сторонами, суд зазначає таке.

Спірні правовідносини, що склались між сторонами, регулюються Конституцією України, Законом України «Про Національну поліцію», який визначає правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України, Законом України «Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України», який визначає сутність службової дисципліни, обов`язки осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ України стосовно її дотримання, види заохочень та дисциплінарних стягнень, порядок і права начальників щодо їх застосування, а також порядок оскарження дисциплінарних стягнень.

Відповідно до частини першої статті 17 Закону України від 02.07.2015 № 580-VIII «Про Національну поліцію» (далі -Закон № 580-VIII) передбачено, що поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Згідно з пунктами 1-2 частини першої статті 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положеньКонституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до статті 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Частиною першою статті 59 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження, визначено Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі - «Дисциплінарний статут»).

Визначення службової дисципліни міститься у статті 1 Дисциплінарного статуту. Службова дисципліна- дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Відповідно до частини другої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Згідно з пунктами 1, 4, 6 частини третьої цієї ж статті службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського, зокрема: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України.

Згідно з пунктом 2 Розділу 2 Правил етичної поведінки поліцейських затверджених Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179 під час виконання службових обов`язків поліцейському заборонено: перебувати на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння, уживати тютюнові вироби під час безпосереднього виконання службових обов`язків і в невстановленому місці.

Відповідно до пункту 3 Розділу 3 зазначених Правил за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.

Статтею 11 Дисциплінарного статуту визначено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту).

Статтею 13 Дисциплінарного статуту визначено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони. До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Отже, перебування поліцейського під час несення служби у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння є дисциплінарним проступком і підставою для притягнення його до дисциплінарної відповідальності.

При цьому черговість накладення зазначених стягнень Дисциплінарним статутом не визначена, а тому рішення про застосування того чи іншого дисциплінарного стягнення на порушника приймається керівником на підставі рекомендацій викладених дисциплінарною комісією у висновку службового розслідування за умови його проведення.

Діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського врегульовано статтею 14 Дисциплінарного статуту.

Згідно з частинами першою - четвертою статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до статті 18 Дисциплінарного статуту під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються, подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи, ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України"Про захист персональних даних","Про державну таємницю"та іншими законами подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування, користуватися правничою допомогою.

Відповідно до положень частини 10 статті 14 Дисциплінарного статуту процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначено Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України затвердженим Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 (далі Порядок №893).

Пунктами 2-4, 7 Розділу 5 Порядку №893 передбачено, що підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.

Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом:

одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб;

одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи;

отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

Відповідно до пункту 8 Розділу 5 Порядку №893 за рішенням уповноваженого керівника розгляд справи може здійснюватися дисциплінарною комісією на відкритому засіданні, яке полягає в гласному та відкритому дослідженні обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування, за участю поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших заінтересованих осіб.

Згідно з пунктом 14 Розділу 5 Порядку №893 під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.

У письмовому поясненні поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб зазначаються посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові особи, що одержує пояснення; прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце роботи, посада, адреса проживання особи, що надає пояснення, а якщо пояснення надається поліцейським, додатково зазначаються відомості про освіту, час служби в поліції та на займаній посаді; попередження особи про право відмовитися надавати пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України; надання особою, що надає пояснення, згоди на обробку та використання в службових документах поліції її персональних даних.

Пояснення поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб може фіксуватися на бланку пояснення, зразок якого наведена в додатку до цього Порядку.

Письмове пояснення підписують особа, яка отримувала пояснення, та особа, яка надала пояснення, із зазначенням дати його надання .

З аналізу наведених вище норм Порядку №893 вбачається, що службове розслідування стосовно поліцейського може проводитись дисциплінарною комісією у письмовому провадженні або за рішенням уповноваженого керівника на відкритому засіданні комісії. Водночас при здійсненні такого розслідування у письмовому провадженні (за наявними матеріалами) обов`язковим є надання поліцейським щодо якого воно проводиться письмових пояснень або фіксації відмови у їх наданні.

Статтею 21 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу. Перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення.

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону № 580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється, зокрема, у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Згідно з частиною 3 статті 22 Дисциплінарного статуту дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

Аналіз наведених положень Дисциплінарного статуту є підставою для висновку про те, що дисциплінарна відповідальність поліцейського виникає у разі вчинення ним дисциплінарного проступку, який доведений матеріалами службового розслідування. У свою чергу, висновок за результатами службового розслідування повинен містити повне та об`єктивне дослідження обставин скоєння дисциплінарного проступку та встановлення наявності (або відсутності) вини порушника.

Зміст спірних правовідносин полягає у перевірці наявності чи відсутності у діях позивача дисциплінарного проступку і вирішенні питання чи тягне такий проступок на застосування до нього дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби.

Так, щодо доводів позивача про те, що до виконання службових обов`язків 26.11.2020 він не приступив, а тому не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності за несення служби у нетверезому стані суд вважає їх недоречними і вказує наступне.

З матеріалів справи з`ясовано, що ОСОБА_1 у своїх власноручних поясненнях зазначив, що 26.11.2020 о 08.00 год. він прийшов у приміщення Березнівського ВП Сарненського ВП ГУНП в Рівненській області, тобто за місцем несення служби.

З поліцейськими, які заступають на чергування, проводять інструктаж з приводу заходів безпеки при поводженні зі зброєю та заходів особистої безпеки під час якого мобільною групою був проведений його огляд на стан алкогольного сп`яніння, який показав позитивний результат. При цьому ОСОБА_1 не повідомив керівництву про те, що він має якісь підстави не заступати на добове чергування, що підтверджується поясненням начальника Березнівського ВП ОСОБА_2 , який вказав, що саме під час проведення інструктажу працівників, які заступали у добовий наряд працівниками ВІОС було проведено освідування зокрема ОСОБА_1 , при цьому ОСОБА_2 не вказано про те, що ОСОБА_1 повідомляв його про неможливість заступити у добове чергування.

Під час надання письмового пояснення ОСОБА_1 особисто зазначив, що напередодні перебуваючи у своїх знайомих вживав алкогольні напої. Тобто він, знаючи про те, що має заступати на добове чергування зранку 26.11.2020, ввечері 25.11.2020 вжив алкогольні напої в такій кількості, що наступного дня концентрація парів спирту у видихуваному повітрі становила 1,04 проміле.

Так, ОСОБА_1 перебував на службі з моменту його прибуття до Березнівського відділення поліції. Факт відсутності його підписів у журналах про проходження інструктажу, а також у журналі про отримання зброї, свідчить лише про недопуск вказаної особи до безпосереднього виконання обов`язків .

Суд зауважує, що дотримання вимог Дисциплінарного статуту та Правил етичної поведінки поліцейських є обов`язком кожного поліцейського незалежно від того, перебуває він під час виконання службових обов`язків чи у позаслужбовий час, що пов`язане з особливостями проходження служби в Національній поліції.

Оцінюючи ці обставини суд вважає, що початок виконання позивачем службових обов`язків розпочався саме з моменту його прибуття за місцем несення служби і не залежить від наявності чи відсутності його підписів у вказаних вище журналах.

Крім того, суд дійшов такого висновку, враховуючи те, що позивач перебував в Березнівському ВП у форменому одязі і єдиною причиною, яка перешкодила йому заступити в добовий наряд стало виявлення у нього стану сп`яніння в ході службової перевірки.

Судом з`ясовано, що факт перебування позивача 26.11.2020 на робочому місці в стані алкогольного сп`яніння підтверджується результатами тесту на стан визначення у нього алкогольного сп`яніння за допомогою газоаналізатора «ALCOTEST DRAGER» 6820 заводський серійний номер ARNA-0664, який позивач пройшов добровільно, котрий показав, що у повітрі, яке він видихав із ротової порожнини містилось 1,04 проміле алкоголю в крові, що в 5,2 рази більше ніж допустимий показник 0,2 проміле.

При цьому відповідно до свідоцтва про повірку законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки №12-01/4675, яке чинне до 11.08.2021 року, цей газоаналізатор відповідає вимогам Методики повірки МПУ 066/05-2013, а також відповідає вимогам Технічного регламенту законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки, що затверджений Постановою КМУ №94 від 13.01.2016. Тобто газоаналізатор «ALCOTEST DRAGER» 6820 заводський серійний номер ARNA-0664 є спеціальним технічним пристроєм, який законно був використаний для установлення стану алкогольного сп`яніння ОСОБА_1 . Докази на підтвердження несправності такого пристрою у матеріалах справи відсутні.

Отже, підстав для неврахування вказаного висновку технічного засобу, яким встановлено у позивача стан сп`яніння, у суду немає.

Щодо доводів позивача про непропорційність виду застосованого до нього стягнення дисциплінарному проступку, який йому інкримінують суд зазначає таке.

Виходячи з правового регулювання спірних відносин, позивач, у силу своїх службових обов`язків, зобов`язаний не допускати поведінки, яка ганьбить звання працівника поліції або підриває авторитет поліції, інших відносин, які носять протиправний характер.

Зі змісту присяги поліцейського, яку він складає при вступі на службу в поліції, поведінка поліцейського має відповідати очікуванню громадськості й забезпечувати довіру суспільства та громадян до поліції, не тільки під час виконання службових обов`язків, а й у повсякденному житті. Працівник поліції має чітко усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, та повинен стверджувати і відстоювати честь і гідність звання поліцейського, несучи особисту відповідальність перед державою і суспільством. Має вживати заходів на підвищення авторитету та позитивного іміджу органів поліції. В особистій поведінці у службових та позаслужбових стосунках з людьми не допускати проявів жорстокого або принизливого ставлення до людей, бути зразком чесності, тактовності та внутрішньої дисциплінованості, оскільки проходження служби в поліції несумісне з неправомірною поведінкою, ігноруванням вимог Конституції, законів України та Дисциплінарного статуту.

Тобто поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісними із подальшим проходженням служби.

Аналогічний правовий висновок викладено в постанові Верховного Суду від 24 березня 2020 року у справі № 808/330/17.

Суд вважає, що ОСОБА_1 , знаходячись на службі у стані алкогольного сп`яніння вчинив дії, які є несумісними з проходженням служби в поліції та суперечать змісту присяги працівника Національної поліції України, Правил етичної поведінки поліцейських, а також проігнорував вимоги Дисциплінарного статуту та Закону №580-VIII. З урахуванням суспільного резонансу та загального уявлення суспільства про поліцейського як носія влади, вчинений позивачем дисциплінарний проступок унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Відтак, застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення є правомірним і пропорційним. Дисциплінарний проступок позивача виявився у недотриманні принципів діяльності поліцейського та вчиненні дій не сумісних з вимогами, що пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейських.

Також суд підкреслює, що черговість накладення стягнень за їх видами Дисциплінарним статутом не визначена, а тому рішення про застосування того чи іншого дисциплінарного стягнення на порушника приймається керівником на підставі рекомендацій викладених дисциплінарною комісією у висновку службового розслідування, що й було здійснено відповідачем.

Отже, видаючи спірні накази відповідач діяв на підставі у межах та у спосіб встановлений чинним законодавством, а тому вони не підлягають скасуванню у судовому порядку.

Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Частиною 2 статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

У пункті 38 рішення від 12 січня 2012 року у справі "Горовенки та Бугара проти України" (Заяви N N 36146/05 та 42418/05) ЄСПЛ вказав, що від держав очікується встановлення високих професійних стандартів у рамках їх правоохоронних систем і забезпечення того, щоб особи, які перебувають на службі в таких системах, відповідали необхідним критеріям (див., mutatis mutandis, рішення від 17 червня 2008 року у справі "Абдулла Їлмаз проти Туреччини" (Abdullah Yilmaz v. Turkey), заява N 21899/02, пункти 56-57).

У справі "Звежинський проти Польщі" ЄСПЛ підкреслив, що, розглядаючи питання, які мають загальний інтерес, органи державної влади повинні діяти конкретно і дуже послідовно (рішення у справі "Беєлер проти Італії"). Крім того, як охоронець громадського порядку держава має моральне зобов`язання бути взірцевою, вона повинна стежити за тим, щоб такими були й державні органи, що захищають публічний порядок (пункт 73).

Оскільки суд не вбачає правових підстав для поновлення позивача на роботі, то похідна позовна вимога щодо стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу також не підлягає задоволенню.

Інші доводи та аргументи, наведені сторонами, судом не оцінюються, позаяк не мають вирішального значення для правильного вирішення судового спору по суті.

Підсумовуючи наведене, суд констатує, що у цих конкретних спірних правовідносинах позивач не довів протиправності оскаржуваних наказів, відтак, позовні вимоги є необґрунтованими і у їх задоволенні слід відмовити повністю.

Підстави для розподілу судових витрат відповідно до ст. 139 КАС України відсутні.

Керуючись статтями 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Рівненській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення складений 18 січня 2022 року

Суддя Д.Є. Махаринець