Справа № 712/11710/21
Суддя: Пироженко (С.А.) С. А.
Дата ухвалення: 2022-01-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/712/30/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 січня 2022 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого судді ПИРОЖЕНКО С.А.

при секретарі НАГАЄВСЬКІЙ В.Б.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 ) до Управління Державного агентства рибного господарства у місті Києві та Київській області (адреса: м. Київ, вул. Тургенівська 82А) про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся з позовом до відповідача про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, посилаючись на те, що 28.07.2021 головним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області Кошельником О.І. складено протокол про адміністративне правопорушення №013849. В протоколі зазначено, що на Кременчуцькому водосховищі ланковий рибалка ПП «Супой-Сервіс» - ОСОБА_2 здійснював промисловий вилов водних біоресурсів промисловими сітками з бирками встановленого зразка, при цьому виловив та зберігав у човні водні біоресурси рибу судак в непромисловому розмірі 112 екз. Своїми діями порушив ст. 7 та ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», п. 6.1.1 та п. 16 Правил промислового рибальства у рибогосподарських водних об`єктах, п. 13 Режиму рибальства у рибогосподарських водних об`єктах у 2021 році, та вчинив адміністративне правопорушення передбачене ч. 3 ст. 85 КпАП України.

Крім цього, в протоколі зазначено, що ОСОБА_2 начебто від надання пояснень та від підпису відмовився, що засвідчено свідками працівниками цього ж органу Київського рибоохоронного патруля. Але протокол про адміністративне правопорушення складався взагалі без ОСОБА_2 статті 63 Конституції України та ст. 268 КпАП України йому ніхто не роз`яснював та не пропонував надати свої пояснення, а також не повідомлено про розгляд справи.

Цього ж дня, 28.07.2021 року головним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області Кошельником О.І. винесено постанову про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 85 КпАП України та накладено адміністративне стягнення в розмірі 170 грн. Зазначена постанова не була йому вручена, а тому він не мав можливості її вчасно оскаржити. Про складення протоколу про адміністративне правопорушення, а також постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, він дізнався 22 жовтня 2021 року після отримання через свого представника відповідних адміністративних матеріалів на адвокатський запит. Тому вважає, що пропущено строк на оскарження постанови з поважних причин.

Вважає. що державним інспектором Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області порушено вимоги законодавства, протиправно складено протокол про адміністративне правопорушення та винесено постанову про притягнення до адміністративної відповідальності. У зв`язку з чим, просить суд поновити пропущений строк на оскарження постанови, визнати протиправною та скасувати постанову Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області № 013849 від 28.07.2021 та закрити провадження у справі; стягнути з відповідача на його користь витрати по сплаті судового збору.

Ухвалою від 28 жовтня 2021 року відкрито провадження по справі та призначено до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

06 грудня 2021 року відповідачем подано до суду відзив на позовну заяву.

Адвокат позивача Гаврилов Д.О. до судового засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити.

Представник відповідача до судового засідання не з`явився, подав до суду відзив, в якому позовні вимоги не визнав та просив у їх задоволенні відмовити.

У відповідності до ч.4 ст.229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до наступного.

Адміністративним правопорушенням на підставі ч. 3 ст. 85 КпАП України є порушення правил рибальства, що тягне за собою попередження або накладення штрафу на громадян від двох до десяти неоподаткованих мінімумів доходів громадян і попередження або накладення штрафу на посадових осіб від десяти до тридцяти неоподаткованих мінімумів доходів громадян.

З протоколу про адміністративне правопорушення №013849 від 28.07.2021 вбачається, що 28 липня 2021 року о 08.20 год. на Кременчуцькому водосховищі неподалік с. Червона Слобода Черкаського району Черкаської області ланковий ПП «Супой-Сервіс» ОСОБА_2 на човні РБА-8600 ЯЧК-0871, здійснював промисловий лов риби промисловими сітками із бірками установленого зразка, та зберігав у човні водні біоресурси рибу судак в непромисловому розмірі 112 екз., загальною вагою 50 кг. Своїми діями ОСОБА_2 порушив ст. 7 та ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», п. 6.1.1 та п. 16 Правил промислового рибальства у рибогосподарських водних об`єктах, п. 13 Режиму рибальства у рибогосподарських водних об`єктах у 2021 році, та вчинив адміністративне правопорушення передбачене ч. 3 ст. 85 КпАП України.

На підставі протоколу про адміністративне правопорушення від 28.07.2021 головним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області Кошельником О.І. винесено постанову №013849 від 28.07.2021 про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 85 КпАП України, та накладено адміністративне стягнення у розмірі 170 грн.

За частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Порядок діяльності органів державної влади, їх посадових осіб, уповноважених складати протоколи про адміністративні правопорушення, розглядати справи про такі правопорушення та притягати винних осіб до адміністративної відповідальності за їх вчинення, регулюється Кодексом.

Згідно із КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, а провадження у справах про адміністративні правопорушення, у тому числі й віднесених до компетенції органів внутрішніх справ, здійснюється на основі додержання принципу законності (частини перша, друга статті 7); завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом (стаття 245).

Статтею 9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків. Адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити (ст. 10, 11 КУпАП).

Відповідно п.1 ст.247 КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події та складу адміністративного правопорушення. Наявність події правопорушення доводиться шляхом надання доказів.

Згідно ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Не заслуговують на увагу посилання позивача, що в протоколі в якості свідків зазначені працівники Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області, оскільки законодавчої заборони залучати як свідків під час складання протоколу інших працівників органу, від імені якого діє посадова особа, що складає протокол, немає.

Щодо доводів, що протокол складений та розгляд справи здійснений однією особою - державним інспектором Кошельником О.І., суд зазначає, що положення КУпАП не містять заборон щодо складання протоколу та постанови про адміністративне правопорушення однією і теж посадою особою.

Разом з тим, з протоколу про адміністративне правопорушення від 28.07.2021 року вбачається, що ОСОБА_2 в порушення вимог п. 13 Режиму рибальства в 2021 році виловив та зберігав рибу судак непромислового розміру в кількості 112 шт., чим порушив Закон України «Про тваринний світ», п. 6.1.1., п. 16 Правил промислового рибальства у рибогосподарських водних об`єктах України.

Так, згідно промислового журналу № 4 на накладної № 006301 від 28.07.2021 ОСОБА_2 не виловлював 28.07.2021 рибу судак в кількості 112 шт. вагою 50 кг та не здавав таку рибу на рибоприймальний пункт.

Крім того, державний інспектор Кошельник О.І. в доповідній записці від 28.07.2021 зазначив, що ОСОБА_2 повернув рибу у природне середовище і працівниками рибоохоронного патруля риба судак була зібрана з води і проведено її вимірювання. Отже, не є належним доказом, що саме ця риба, яка була зібрана з води, знаходилася в човні ОСОБА_2 . Таким чином, ОСОБА_2 було виконано вимоги пункту 13 Режиму, повернуто рибу у природне середовище, проте правниками рибоохоронного патруля все одно було зібрано повернуту у природне середовище рибу та притягнуто ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності.

Пунктом 13 Режиму рибальства у рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) України у 2021 році, затвердженого Наказом Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України 02 березня 2021 року № 162, передбачено, що прилов заборонених до добування (вилову) водних біоресурсів та особин водних біоресурсів непромислового розміру, а також тварин, що не належать до водних біоресурсів (земноводні, плазуни, птахи та ссавці), слід негайно повернути у природне середовище незалежно від їх стану. Під час повернення у природне середовище таких тварин необхідно уникати нанесення їм травмувань.

Порядок здійснення та регулювання промислового рибальства (крім любительського та спортивного рибальства в рибогосподарських водних об`єктах загального користування), який є обов`язковим для підприємств, установ, організацій (незалежно від форм власності), громадян України та осіб без громадянства (далі - користувачі), які здійснюють промислове рибальство, а також для уповноважених органів, які забезпечують охорону, відтворення та збереження середовища існування водних живих ресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України визначають Правила промислового рибальства в рибогосподарських водних об`єктах України, затверджені наказом Державного комітету рибного господарства України від 18 березня 1999 року № 33.

Згідно з підпунктом 6.1.1. пункту 6.1. Правил до обов`язків користувачів при здійсненні промислу водних живих ресурсів належать зокрема такі обов`язки: здійснювати промисел згідно з Правилами, Режимами рибальства та іншими вимогами законодавства з питань охорони, використання і відтворення водних живих ресурсів.

Промисловий розмір риб, допустимі до вилову, визначені п. 15 Правил.

Пунктом 15.1 Правил встановлені мінімальні розміри риб та річкових раків, допустимих до вилову (у свіжому вигляді, в см.) , зокрема, судак - 42 см.

Суд зазначає, що згідно акту вимірювання водних біоресурсів від 28.07.2021 року при вимірюванні судака звичайного, довжина найбільшого склала 41 см.

В оскаржуваній постанові відсутні посилання на будь-які інші докази, які доводять вину позивача. З викладеного вбачається, що при винесенні постанови не було наведено жодних доказів, на яких ґрунтується рішення інспектора про скоєння адміністративного правопорушення позивачем, не було зафіксовано показання свідків та не було відібрано пояснення позивача. Вказане суперечить принципу відносно якого обов`язок доказування правомірності свого рішення покладається на особу, яка таке рішення приймає.

З іншого боку, надані суду позивачем докази беззаперечно свідчать про його невинуватість у скоєнні інкримінованого йому правопорушення.

Відповідно до ст. 7 КпАП України ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку встановленому законом. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами адміністративного впливу проводяться в межах їх компетенції, у точній відповідності до закону.

Відповідно до ч.2 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен, кого звинувачують у вчинені адміністративного правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Європейський суд з прав людини зазначає, що рівень певності, якого має досягти суддя за системою «внутрішнього переконання» чи системою «поза межами розумного сумніву», який є важливим для постановлення справедливого рішення, не повинен досягатися шляхом примусу до зізнання. Таким чином буде дотримано цілковитої поваги до презумпції невинуватості та статусу адмінправопорушника, що є ключовими поняттями для демократичної концепції судового розгляду.

Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом.

Згідно з ст. 69 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Частиною 2 статті 70 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Частиною 3 статті 70 КАС України встановлено, що докази, одержані з порушенням закону, судом при вирішенні справи не беруться до уваги, а відповідно до ч. 4 ст. 70 Кодексу, обставини, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування, крім випадків, коли щодо таких обставин не виникає спору.

Згідно статті 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову. Крім того, суб`єкт владних повноважень повинен надати суду всі наявні у ньому документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Чинним законодавством України встановлено спеціальні строки звернення до суду.

У разі порушення цього строку судам слід застосовувати приписи статті 123 КАС України, за якими адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Суд погоджується, з позицією позивача щодо пропуску позивачем строку звернення до суду з даним позовом з поважних причин, виходячи з наступного.

Оскільки, відповідачем копії адміністративних матеріалів позивачу не були вручені, та були отримані представником позивача лише після направлення адвокатського запиту на адресу відповідача лише 22 жовтня 2021 року, що підтверджено копією листа відповідача, у зв`язку з чим, не мав можливості своєчасно реалізувати своє процесуальне право на їх оскарження.

Додані відповідачем до відзиву на позов копії підтвердження надсилання копії постанови позивачу не підтверджують фактичного отримання позивачем копії оскаржуваної постанови.

Тому суд вважає, строк звернення з позовом до суду таким, що пропущений з поважних причин.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи).

Таким чином, судом встановлено, що під час складання постанови по справі про адміністративне правопорушення відповідачем були порушені вимоги ст.ст. 268, 283 КпАП України, на підтвердження правомірності своїх дій відповідач жодних доказів суду не надав. Крім того, дослідивши надані докази суд вважає, що в діях позивача відсутній склад адміністративного правопорушення.

За таких обставин, суд доходить висновку, що оскаржувана постанова є незаконною та підлягає до скасування.

Керуючись ст.ст. 2, 9, 72-74, 122, 242-244, 250, 262, 286 КАС України, ст.ст. 85, 245, 251, 268, 283 КпАП України, суд

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов задоволити.

Поновити ОСОБА_3 строк на оскарження Постанови по справі про адміністративне правопорушення № 013849 від 28 липня 2021 року.

Постанову № 013849 від 28 липня 2021 року по справі про адміністративне правопорушення, яка винесена головним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області Кошельником О.І. про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в сумі 170 грн., на ОСОБА_1 за ч.3 ст. 85 КпАП України скасувати, а справу про адміністративне правопорушення - закрити.

Стягнути з Державного бюджету України за рахунок бюджетних асигнувань Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області на користь ОСОБА_1 понесені витрати по сплаті судового збору в сумі 454 грн.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку протягом 10 днів з дня його проголошення в порядку визначеному ч. 4 ст. 286 та ст. 297 КАС України.

ГОЛОВУЮЧИЙ: