Справа № 990/7/22
Суддя: Усенко Є.А.
Дата ухвалення: 2022-01-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

14 січня 2022 року

Київ

справа №990/7/22

адміністративне провадження №П/990/7/22

Верховний Суд у складі судді Касаційного адміністративного суду Усенко Є.А., розглянувши матеріали позовної заяви громадянки ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ) до Президента України про зобов`язання вчинити дії,

У С Т А Н О В И В:

10.01.2021 громадянка ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ) подала до Верховного Суду як суду першої інстанції позовну заяву до Президента України про негайне усунення перешкод в реалізації нею прав користування та розпорядження її спадковим майном шляхом зобов`язання Президента України внести розпорядження про вчинення гарантій держави.

За змістом позовної заяви ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ) просить зобов`язати Президента України прийняти розпорядження про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні її спадковим нерухомим майном шляхом надання державних гарантій щодо включення у склад спадкового нерухомого майна присадибних земельних ділянок, на яких це нерухоме майно розташоване: 1) площею 0.06 га, розташованої за адресою АДРЕСА_1 ; 2) площею 0,12 га, розташованої за адресою АДРЕСА_2 .

Згідно з пунктом 2 частини п`ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС) у позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

У позовній заяві заявником (позивачкою) вказано ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ), тоді як заява підписана Орлатогор Зведою. Таке зазначення ім`я позивача створює невизначеність щодо того, ким саме подано позовну заяву, тобто хто є позивачем.

Частина перша статті 2 КАС встановлює, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до частини першої статті 5 КАС кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

За змістом статей 22, 266 КАС Верховний Суд як суд першої інстанції уповноважений розглядати справи щодо встановлення Центральною виборчою комісією результатів виборів або всеукраїнського референдуму, справи за позовом про дострокове припинення повноважень народного депутата України, а також справи щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів.

В силу вказаних норм Верховний Суд як суд першої інстанції має повноваження на розгляд чітко визначеної категорії адміністративних справ.

Рішення, прийняті суб`єктами владних повноважень, дії, вчинені ними під час здійснення управлінських функцій, а також невиконання повноважень, встановлених законодавством (бездіяльність), можуть бути оскаржені до суду відповідно до частин 1, 2 статті 55 Конституції України, статей 2, 6 КАС.

Вимоги щодо змісту позовної заяви встановлені статтею 160 КАС.

Згідно з пунктами 4, 9 частини п`ятої статті 160 КАС в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло, а тому особа, звертаючись до суду із позовною заявою, повинна чітко зазначити дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, що порушили її право, та повинна вказати спосіб захисту свого порушеного права.

У рішенні від 14.12.2011 № 19-рп/2011 Конституційний Суд України зазначив, що відносини, що виникають між фізичною чи юридичною особою і представниками органів влади під час здійснення ними владних повноважень, є публічно-правовими і поділяються, зокрема, на правовідносини у сфері управлінської діяльності та правовідносини у сфері охорони прав і свобод людини і громадянина, а також суспільства від злочинних посягань. Діяльність органів влади, у тому числі судів, щодо вирішення спорів, які виникають у публічно-правових відносинах, регламентується відповідними правовими актами.

Рішення, прийняті суб`єктами владних повноважень, дії, вчинені ними під час здійснення управлінських функцій, а також невиконання повноважень, встановлених законодавством (бездіяльність), можуть бути оскаржені до суду відповідно до частин першої, другої статті 55 Конституції України. Для реалізації кожним конституційного права на оскарження рішень, дій чи бездіяльності вказаних суб`єктів у сфері управлінської діяльності в Україні утворено систему адміністративних судів.

Особливості провадження у справах щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності, зокрема, Президента України встановлені статтею 266 КАС, відповідно пункту 2 частини четвертої якої Верховний Суд за наслідками розгляду таких адміністративних справ може визнати дії чи бездіяльність Президента України протиправними й зобов`язати його вчинити певні дії.

Виходячи з наведеного, зобов`язання суб`єкта владних повноважень вчинити певні дії є способом відновлення права особи, порушеного діями чи бездіяльністю таких осіб, які вона просить визнати протиправними.

Статтею 102 Конституції України визначено, що Президент України є главою Держави і виступає від її імені, є гарантом державного суверенітету, територіальної цілісності України, додержання Конституції України, прав і свобод людини і громадянина.

Повноваження Президента України визначені в статті 106 Конституції України, інші законодавчі акти не можуть встановлювати додаткові права чи обов`язки Президента України. На цю обставину неодноразово вказував Конституційний Суд України у своїх рішеннях (від 10 квітня 2003 року № 7-рп/2003, від 7 квітня 2004 року № 9-рп/2004, від 16 травня 2007 року № 1-рп/2007).

Позивачка визначила відповідачем за своїм позовом Президента України.

За змістом позовної заяви позивачка просить зобов`язати Президента України усунути перешкоди у користуванні її спадковим майном. Однак, позивачкою не викладено обставин, за яких, на її думку, порушено її права, свободи чи інтереси саме Президентом України. Позовні вимоги у позовній заяві визначені у спосіб, що унеможливлює встановлення їх конкретного змісту та визначення способу відновлення права, за захистом якого звернулась позивачка. Позовна заява не містить доводів щодо протиправної поведінки Президента України під час здійснення владних управлінських функцій щодо позивачки, зокрема щодо розгляду її звернень.

У позовній заяві зазначено, що до неї додані докази звернень позивачки до Міністерства юстиції України та Президента України, однак, такі докази у матеріалах позовної заяви відсутні, що підтверджується актом комісії з числа працівників канцелярії загальної (на правах відділу) управління автоматизованого документообігу Верховного Суду від 11.01.2022 №51.

Частиною першою статті 5 КАС визначені правові способи захисту адміністративним судом порушеного права, свобод або законного інтересу особи, яка звернулася до суду з позовом про оскарження рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень. Такими способами є: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Цим способам повинні відповідати і позовні вимоги особи, яка звертається до адміністративного суду.

Вимоги ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ) в позовній заяві не відповідають наведеним приписам процесуальних норм.

Відповідно до частин першої та третьої статті 161 КАС до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

До позовної заяви додаються документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачка не надала Суду копію позовної заяви та додатків до неї, а також документ про сплату судового збору.

Порядок та розмір сплати судового збору визначені Законом України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI (далі - Закон №3674-VI).

Згідно з частиною 1 статті 4 Закону №3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону №3674-VI визначено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою встановлюється ставка судового збору у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" прожитковий мінімум на 01.01.2022 встановлено у розмірі 2481,00 грн.

За змістом позовної заяви вона містить одну вимогу немайнового характеру.

Таким чином, ставка судового збору за подання позову у цій справі становить 992,40 грн. (2481*0,4).

Судовий збір за подання позовної заяви до Верховного Суду сплачується шляхом внесення або перерахування коштів за реквізитами:

Отримувач коштів ГУК у м. Києві/Печерс.р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача 6007, код банку отримувача (МФО) 899998, номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) UA0026007, код класифікації доходів бюджету 22030102, найменування податку, збору, платежу судовий збір (Верховний Суд, 055), символ звітності банку 207, призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД Касаційний адміністративний суд, номер справи, у якій сплачується судовий збір.

Відповідно до частин першої та другої статті 169 КАС суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

З урахуванням викладеного позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачці строк для усунення її недоліків шляхом подачі документа про сплату судового збору, уточненої позовної заяви (та її копії), в якій: вказати ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) особи, яка звертається до суду; викласти обставини, за яких порушено її права, свободи чи інтереси Президентом України під час здійснення відносно неї владних (управлінських) повноважень (із зазначенням конкретних дій/бездіяльності Президента України); вказати норми законодавства України із наведенням відповідних доводів про їх порушення Президентом України під час здійснення владних управлінських повноважень по відношенню до позивачки; зазначити конкретні вимоги до суду відповідно до способів захисту порушеного права (свободи, законного інтересу), визначених частиною першою статті 5 КАС.

Керуючись частинами першою, другою статті 169, статтями 248, 266 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву громадянки ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ) залишити без руху.

Встановити ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ) для усунення зазначених у цій ухвалі недоліків позовної заяви десятиденний строк з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ), що у разі якщо недоліки в позовній заяві не будуть усунуті протягом встановленого строку, позовна заява підлягає поверненню відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

...........................

Є.А. Усенко,

Суддя Верховного Суду