Справа № 480/12968/21
Суддя: Н.В. Савицька
Дата ухвалення: 2022-02-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про відмову у залишенні позову без розгляду

Сумський окружний адміністративний суд, у складі:
головуючого судді - Савицької Н.В.,
за участю секретаря судового засідання - Катрича А.К.,
представника позивача - Похилько Л.В.,
представників відповідача - Мулик К.К., Майорової Л.П.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Суми клопотання Державної податкової служби України в особі Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про залишення позову без розгляду у справі за позовом Акціонерного товариства "Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання" до Державної податкової служби України в особі Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування рішення,-
В С Т А Н О В И В:
Ухвалою суду від 23.12.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження за правилами загального позовного провадження у підготовчому засіданні на 25.01.2022.
Відповідачем подано до суду заяву про залишення позову без розгляду у зв`язку з пропуском строку звернення до суду, який визначений абз. 9 ч. 4 ст. 25 Законом України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 08.07.2010 року за № 2464- VI. Подане клопотання обґрунтоване тим, що оскаржуване рішення прийняте 08.09.2021, відповідно до поштового повідомлення про вручення поштового відправлення позивач отримав спірне рішення 10.09.2021. Проте правом на адміністративне оскарження не скористався, інформації щодо оскарження до ДПС вказаного рішення у позовній заяві не наводить. Позову заяву було подано 29.11.2021, тобто, через 80 днів з моменту отримання рішення.
Ухвалою суду від 21.01.2022 призначено у справі судове засідання в режимі відеоконференції із застосуванням системи відеоконфенцзв`язку EASYCON за участю представника відповідача - Мулик Катерини Костянтинівни.
25.01.2022 представником позивача подано пояснення щодо строку звернення до суду, у яких зазначено, що строки звернення до суду у публічно-правових спорах визначаються ст.122 КАС України. Посилаючись на практику Верхового Суду, викладену у постанові від 25.02.2021 у справі №580/3469/19, зазначає, що строк звернення до суду у справах даної категорії 6 місяців відповідно до ч. 2 ст. 122 КАС України. Відтак, на думку представника позивача, звертаючись до суду із даним позовом, позивачем дотримано строки звернення до суду, визначені ч.2 ст. 122 КАС України.
У судовому засіданні представник відповідача підтримала подане клопотання про залишення позову без розгляду. Представник позивача заперечувала проти задоволення вказаного клопотання, з підстав наведених у поясненнях щодо строку звернення до суду.
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи та доводи клопотання, суд дійшов висновку про відмову у його задоволенні, виходячи з наступного.
Відповідно до частини першої статті 122 КАС позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина друга статті 122 КАС).
Якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень (частина четверта статті 122 КАС).
Закон України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" від 08.07.2010 №2464-VI (далі - Закон №2464-VI), як зазначено в його преамбулі, є нормативно-правовим актом, який визначає правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку.
Згідно з абзацами четвертим - шостим частини четвертої статті 25 Закону № 2464-VI платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею. У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку. Скарга на вимогу про сплату єдиного внеску подається до органу доходів і зборів вищого рівня у письмовій формі протягом десяти календарних днів, що настають за днем отримання платником єдиного внеску вимоги про сплату єдиного внеску, з повідомленням про це органу доходів і зборів, який прийняв вимогу про сплату єдиного внеску.
Порядок узгодження сум недоїмки з єдиного внеску встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.
У разі якщо згоди з органом доходів і зборів не досягнуто, платник єдиного внеску зобов`язаний сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею протягом десяти календарних днів з дня надходження рішення відповідного органу доходів і зборів або оскаржити вимогу до органу доходів і зборів вищого рівня чи в судовому порядку (абзаци восьмий, дев`ятий частини четвертої статті 25 Закону № 2464-VI).
Натомість за змістом преамбули Закону № 2464-VI цей Закон може, зокрема, встановлювати особливості адміністративної процедури досудового врегулювання спорів, але не може визначати порядок судового оскарження з порушенням гарантій платника єдиного внеску.
Закон №2464-VI не передбачає застосування обмежувального строку в 10 днів для оскарження до суду вимоги про сплату недоїмки з єдиного соціального внеску.
Платник єдиного соціального внеску для захисту своїх прав і законних інтересів має право на звернення до суду з позовом про оскарження вимоги у межах гарантованого процесуальним законом строку, встановленого статтею 122 КАС, а не статтею 25 Закону №2464-VI.
Такий висновок щодо строку звернення до суду з позовом про скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску зроблено у постанові Верховного Суду у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів, інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду від 25.02.2021 у справі № 580/3469/19.
При цьому, незважаючи на те, що судом сформульовано у цій постанові правовий висновок щодо строку оскарження у судовому порядку вимоги про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску після застосування процедури адміністративного оскарження вимоги, це не змінює підхід до застосування строку звернення до суду з позовами у такій категорії справ і у випадку, якщо вимога не була оскаржена в адміністративному порядку.
Вказана позиція узгоджується з висновками Верховного Суду, зокрема у постанові від 05.03.2021 по справі № 640/9172/20, які в силу вимог частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України, суд враховує при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин.
У постанові від 25 лютого 2021 року Верховний Суд сформулював правову позицію, що строк, протягом якого особа може звернутися до суду після застосування процедури досудового оскарження вимоги фіскального органу про сплату єдиного внеску складає три місяці з дня отримання платником рішення органу доходів і зборів вищого рівня, прийнятого за наслідками розгляду відповідної скарги. Судова палата дійшла висновку, що Закон № 2464-VI не передбачає застосування обмежувального (присічного) строку в 10 днів для судового оскарження та/або послідовного застосування цього ж 10-денного строку двічі поспіль у разі незадоволення скарги, поданої в адміністративному порядку. Отже, платник єдиного внеску для захисту своїх прав, свобод і законних інтересів має право на звернення до суду з позовом про оскарження вимоги у межах гарантованого процесуальним законом строку, встановленого статтею 122 КАС України, а не статтею 25 Закону № 2464-VI.
Таким чином, строк на оскарження до суду вимогу про сплату боргу, щодо якої не застосовувалась процедура адміністративного оскарження, складає шість місяців.
Зі змісту позовної заяви слідує, що позивач не скористався порядком досудового порядку вирішення спору.
У поясненнях щодо строку звернення до суду представник позивача зазначає, що спірне рішення отримав 10.09.2021, а з даним позовом звернувся до Сумського окружного адміністративного суду 01.12.2021, тобто в межах, визначеного статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України, строку звернення до суду.
Відтак, суд вважає, що позивачем дотримано строки звернення до суду, передбачені ч.2 ст.122 КАС України.
За таких обставин, клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду є необґрунтованим, а тому суд відмовляє у його задоволенні.
Керуючись ст.ст. 122, 248, 256, 293-295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
У Х В А Л И В:
У задоволенні клопотання Державної податкової служби України в особі Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про залишення позовної заяви без розгляду - відмовити.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та окремо не оскаржується, заперечення про ти неї можуть бути викладені в апеляційній скарзі на судове рішення, прийняте за результатами розгляду цієї справи.

Повний текст ухвали складено та підписано 03.02.2022.

Суддя Н.В. Савицька