Справа № 320/695/19
Суддя: Лисенко В.І.
Дата ухвалення: 2022-01-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

24 січня 2022 року м. Київ № 320/695/19

Суддя Київського окружного адміністративного суду Лисенко В.І., розглянувши заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у межах адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до начальника державної установи «Білоцерківська виправна колонія № 35» Поночовного Євгенія Володимировича, Першого заступника начальника державної установи «Білоцерківська виправна колонія № 35» Добровольського Валентина Миколайовича, третя особа - державна установа «Білоцерківська виправна колонія № 35» про визнання протиправними дій,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до начальника державної установи «Білоцерківська виправна колонія № 35» Поночовного Євгенія Володимировича, Першого заступника начальника державної установи «Білоцерківська виправна колонія № 35» Добровольського Валентина Миколайовича, третя особа - державна установа «Білоцерківська виправна колонія № 35», в якому просить визнати протиправними дії з поміщення та утримання ОСОБА_1 з 09.06.2018 у державній установі «Білоцерківська виправна колонія № 35».

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 09 жовтня 2019 року у задоволенні позову відмовлено.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 24.12.2020 апеляційну скаргу ОСОБА_1 на вищевказане рішення залишено без задоволення, а рішення без змін.

Ухвалою Верховного Суду від 16.02.2021 касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 09 жовтня 2019 року і постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 24 грудня 2020 року в справі №320/695/19 повернуто особі, яка її подала.

18.01.2022, від представника позивача, адвоката Костенка Вадима Павловича, надійшла заява про перегляд рішення Київського окружного адміністративного суду від 09.10.2019 за нововиявленими обставинами.

В якості підстави для перегляду рішення за нововиявленими обставинами заявник посилається на наявність істотних обставин, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі (відповідачу), на час розгляду справи (тобто, на підставу, визначену п. 1 ч. 2 ст. 361 КАС України).

Зі змісту заяви ,суд дійшов висновку, що заявник вважає нововиявленою обставиною прийняття правовий висновок Касаційного адміністративного суду Верховного Суду, викладений у постанові від 02.12.2021 у справі №320/6723/19 про неправомірність застосування норм кримінально-виконавчого кодексу по відношенню до ув`язнених.

Вирішуючи питання щодо можливості відкриття провадження за поданою Державної податкової служби України (Головного управління ДПС у м. Києві) заявою про перегляд судових рішень за нововиявленими обставинами, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 366 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), протягом п`яти днів з дня після надходження заяви до адміністративного суду суддя (суддя-доповідач) перевіряє її відповідність вимогам статті 364 цього Кодексу і вирішує питання про відкриття провадження за нововиявленими або виключними обставинами.

За правилами ч. 1 ст. 364 КАС України заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими за формою і змістом повинні відповідати вимогам цього Кодексу щодо оформлення позовних заяв до суду першої інстанції.

Водночас, норми ч. 2 і 3 ст. 364 цього Кодексу визначають, що у заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами зазначаються: 1) найменування адміністративного суду, до якого подається заява про перегляд, номер справи; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку та адреса електронної пошти, офіційна електронна адреса, за наявності; 3) ім`я (найменування) інших учасників справи; 4) судове рішення, про перегляд якого за нововиявленими або виключними обставинами подається заява; 5) нововиявлені або виключні обставини, якими обґрунтовується вимога про перегляд судового рішення, дата їх відкриття або встановлення; 6) посилання на докази, що підтверджують наявність нововиявлених або виключних обставин; 7) перелік документів та інших матеріалів, що додаються.

До заяви додаються: 1) копії заяви відповідно до кількості учасників справи; 2) документ про сплату судового збору; 3) докази, що підтверджують наявність нововиявлених або виключних обставин; 4) у разі пропуску строку на подання заяви - клопотання про його поновлення; 5) клопотання особи про витребування копії рішення міжнародної судової установи, юрисдикція якої визнана Україною, в органу, відповідального за координацію виконання рішень міжнародної судової установи, якщо її немає у розпорядженні особи, яка подала заяву, - у разі подання заяви про перегляд судового рішення з підстави, визначеної п. 3 ч. 5 ст. 361 цього Кодексу.

Однак, ознайомившись з заявою та доданими матеріалами, суд встановив, що заявником у заяві про перегляд рішення за нововиявленими обставинами не зазначено реєстраційний номер облікової картки платника податків ОСОБА_1 , за його наявності, або номер і серія паспорта громадяна України ОСОБА_1 .

При цьому, суд зазначає, що згідно з частиною 1 статті 43 Кодексу адміністративного судочинства України здатність мати процесуальні права та обов`язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами).

Адміністративна процесуальна правоздатність - абстрактна умова володіння всіма процесуальними правами і обов`язками, яка передбачає можливість конкретної особи стати суб`єктом конкретних процесуальних правовідносин, стати персоніфікованим носієм прав і обов`язків, передбачених законом для даного суб`єкта і даних правовідносин. Тому особою, що бере участь у справі, можуть бути лише особи, які володіють процесуальною правоздатністю.

Для особистої участі в адміністративній справі недостатньо володіти лише правоздатністю, необхідна ще й адміністративна процесуальна дієздатність, тобто здатність особисто здійснювати процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді.

Відповідно до частини 2 статті 43 Кодексу адміністративного судочинства України здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.

Таким чином, змістом адміністративної процесуальної дієздатності є здатність особисто здійснювати процесуальні права та обов`язки, яка породжує відповідні юридичні наслідки. Вона визнається за фізичними особами, які досягли повноліття.

Положеннями статті 34 Цивільного кодексу України, серед іншого, передбачено, що особа вважається повнолітньою, якщо вона досягнула вісімнадцяти років.

Відповідно до частини 1 статті 21 Закону України "Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус" від 20.11.2012 № 5492-VІ паспорт громадянина України є документом, що посвідчує особу та підтверджує громадянство України.

Враховуючи викладене суд дійшов висновку, що, в даному випадку, належним доказом наявності у позивача адміністративної процесуальної правосуб`єктності є саме паспорт громадянина України.

При досліджені матеріалів справи судом встановлено, що позивачем не надано суду паспорту громадянина України та реєстраційного номеру облікової картки платника податків на ім`я ОСОБА_1 .

У зв`язку з цим заявнику у порядку усунення недоліків позовної заяви необхідно надати копії всіх заповнених сторінок паспорту громадянина України та реєстраційного номеру облікової картки платника податків.

Крім того, у відповідності до вимог ч.2 ст. 364 КАС України, до позовної заяви додається квитанція про сплату судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» від 8 липня 2011 року №3674-VI (надалі - Закон № 3674-VI) судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі виключно через установи банків чи відділення зв`язку.

Згідно із Законом №3674-VI, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 2 пункту 3 частини другої статті 4 із Законом №3674-VI визначено, що ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами судовий збір становить - 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається з матеріалів даної справи, позивачем згідно квитанції №0.0..1 від 07.02.2019 було сплачено судовий збір у сумі 768,40,00 грн (а.с. 2).

Враховуючи викладене, розмір судового збору, що підлягає сплаті заявником за звернення до суду з заявою про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами складає 1152,60 грн.

У той же час, заявником не надано до суду жодного доказу сплати судового збору у встановленому законом розмірі, проте заявником заявлено клопотання про звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору.

Розглянувши дане клопотання, суд зазначає наступне.

Згідно частини першої статті 133 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

За приписами статті 8 Закону України Про судовий збір від 08.07.2011 № 3674-VI, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю (частина перша). Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (частина друга).

З наведеного убачається, що вичерпний перелік підстав відстрочення, розстрочення, зменшення або звільнення від сплати судового збору визначено частиною першою статті 8 Закону України Про судовий збір і суд не має права відступати від положень вказаного закону.

Суд констатує, що відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, звільнення його від сплати може мати місце за наявності виключних обставин.

Судом встановлено, що позивач не відноситься до жодної з пільгових категорій та повинен сплачувати судовий збір за подачу позовної заяви до суду на загальних підставах. Посилання представника позивача на незадовільне матеріальне становище його довірителя є необґрунтованими, оскільки дана обставини не є визначеною законом для звільнення від сплати судового збору, до того вказане твердження жодним чином не доведено.

Суд зауважує, що звільнення учасника справи від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду і, реалізація цього права знаходиться у прямій залежності від дій заявника, який повинен переконати суд в існуванні виключних обставин, які дають йому право ставити перед судом питання про надання пільг при здійсненні судових витрат.

Позивач, який заявляє відповідне клопотання повинен навести доводи і подати докази на підтвердження того, що майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Пунктом 27 Постанови Пленуму ВССУ № 10 від 10.10.2014р. «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» визначено, що відповідно до статті 8 Закону №3674-VІ єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

При цьому, суд звертає увагу позивача, що статтею 129 Конституції України, як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, тому самі лише обставини, пов`язані з фінансуванням скаржника, та відсутність у нього коштів для сплати судового збору не можуть вважатися безумовною підставою для звільнення від такої сплати або її відстрочення.

Враховуючи даний принцип, а також положення статті 5 Закону України „Про судовий збір", суд позбавлений права надавати перевагу будь-якій стороні, в тому числі, й у питанні звільнення від сплати судового збору чи відстрочення такої сплати.

За таких обставин, суд не вбачає можливості звільнення позивача від сплати судового збору за подання даної позовної заяви.

Наведені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам процесуального законодавства.

Згідно з частинами 1, 2 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 160 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Недоліки заяви мають бути усунені протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали шляхом подання до суду:

- уточненої заяви про перегляд рішення за нововиявленими обставинами з значенням відомостей про реєстраційний номер облікової картки платника податків ОСОБА_1 за його наявності або номер і серія паспорта громадяна України ОСОБА_1 ;

- копії паспорту та реєстраційний номер облікової картки платника податків ОСОБА_1 ;

- оригіналу документу, що підтверджує сплату судового збору у сумі 1152,60 грн або докази на підтвердження того, що майновий стан ОСОБА_1 перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Суд звертає увагу позивача на те, що інформацію щодо реквізитів сплати судового збору за подання позовних заяв до Київського окружного адміністративного суду є загальнодоступною, оприлюднена на офіційному веб-порталі "Судова влада України" за інтернет-адресою http://adm.ko.court.gov.ua/sud1070/gromadyanam/tax/, а також розміщена на інформаційних стендах Київського окружного адміністративного суду.

Керуючись ст.ст. 161, 169, 171, 364 КАС України, суд -

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору, - відмовити.

Заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у межах адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до начальника державної установи «Білоцерківська виправна колонія № 35» Поночовного Євгенія Володимировича, Першого заступника начальника державної установи «Білоцерківська виправна колонія № 35» Добровольського Валентина Миколайовича, третя особа - державна установа «Білоцерківська виправна колонія № 35» про визнання протиправними дій, - залишити без руху.

Встановити позивачеві десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали надіслати позивачеві та його представнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Лисенко В.І.