Справа № 320/17827/21
Суддя: Брагіна О.Є.
Дата ухвалення: 2022-01-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

28 січня 2022 року Київ № 320/17827/21

Суддя Київського окружного адміністративного суду Брагіна О.Є., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області про зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду на захист порушених прав, пред`явивши позовні вимоги ГУ ПФУ у Київській області про зобов`язання відповідача здійснити перерахунок його пенсії за непрямим методом, згідно Порядку визначення заробітної плати (доходу) для призначення пенсії у разі втрати документів про її нарахування та виплату, затвердженого постановою КМУ від 05.07.2006 №919, з урахуванням документів, наданих позивачем відповідно до заяви від 01.11.2021 та здійснити виплату пенсії з урахуванням раніше виплачених сум з виплатою компенсації за втрату частини пенсії у зв`язку з порушенням строків її виплати.

Ухвалою від 04.01.2022 позовну заяву було залишено без руху як таку, що не відповідає положенням ст.ст.160, 161 КАСУ, заявникові було запропоновано усунути виявлені недоліки у десятиденний строк у спосіб, визначений ухвалою.

Ухвала була отримана позивачем 14.01.2022, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення №631.

24.01.2022, на виконання вимог суду від ОСОБА_2 надійшла заява про усунення недоліків разом з квитанцією про оплату судового збору, заявою про уточнення позовних вимог, а також доказами про отримання позивачем вищезазначеної ухвали.

За результатом дослідження поданої заяви та доданих до неї документів, суд констатує факт невиконання вимог ухвали від 04.01.2022, що є підставою для повернення позову з усіма приєднаними до нього документами, з огляду на що, суд зазначає таке:

доступ до правосуддя включає не лише можливість подати заяву до суду, йому відповідає обов`язок суду розглянути справу по суті з винесенням остаточного рішення по справі, яке підлягає обов`язковому виконанню.

На відміну від права на справедливий суд, право на доступ до суду не є абсолютним. Воно може бути обмежено, зокрема, задля забезпечення нормального функціонування судової системи. Це включає часові обмеження, фінансовий тягар, вимоги щодо форми звернення тощо.

Відповідно до ч.5 ст. 44 КАСУ, учасник справи зобов`язаний виявляти повагу до суду; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати наявні у нього докази в порядку та строки, встановлені судом, не приховуючи їх.

У справі Trukh v. Ukraine ((dec.), no. 50966/99, 14 October 2003) Європейський суд дав оцінку застосуванню процесуальних обмежень у вигляді обов`язку сплатити мито, надати копії документів у певній кількості та направити звернення до конкретного суду. Європейський суд не виявив жодних підстав вважати, що застосування згаданих процесуальних обмежень у справі було свавільним чи невиправданим. Відповідно, скарга заявника про відсутність доступу до суду була відхилена як необґрунтована.

При цьому, у Рішенні Конституційного Суду України у справі №1-9/2011 зазначено, що "вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі".

Водночас, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання".

Таким чином, вирішення судом питання про наявність матеріальних передумов звернення особи до суду на стадії вирішення питання про відкриття провадження у справі, не може свідчити про обмеження у доступі до правосуддя. У даному випадку право на доступ до правосуддя позивача було поставлено в залежність від його особистої волі виконати чи не виконати вимоги ухвали суду від 04.01.2022.

ОСОБА_2 на власний розсуд та свідомо розпорядився своїм правом, він не надав суду усіх витребуваних документів, в тому числі, оновленої позовної заяви, оформленої відповідно до вимог ст. 160 КАСУ із зазначенням у ній:

підстав для перерахунку, призначеної пенсії станом на момент звернення до суду; конкретизації вимог в частини зобов`язання відповідача розрахувати пенсію за "непрямим методом", вказавши, що це за метод та, яким чином він застосовується до перерахунку пенсії; визначення загального розміру пенсії, призначеної, але не виплаченої заявникові органом Пенсійного фонду; загального розміру пенсійних виплат за спірний період з розбивкою по місяцях та роках; спірного періоду (дат початку та кінця) здійснення перерахунку та виплати пенсії ОСОБА_1 , згідно поданих документів; наведення переліку документів, які були подані відповідачу для перерахунку пенсії та представлення їх копій суду; надання витягу із Реєстру застрахованих осіб та розпорядження відповідача про розмір призначеної ОСОБА_1 пенсії на день взяття його на облік; зазначення підстав для використання при вирішенні спору довідки про заробітну плату ОСОБА_3 ; обґрунтування порушення прав, свобод та інтересів заявника рішеннями органу Пенсійного фонду із розкриттям змісту порушених прав; подання заяви про поновлення порушеного строку звернення до суду із доказовим зазначенням поважних причин для цього; посвідчення всіх копій документів, долучених до позову відповідно до ДСТУ 4163:2020 "Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів". Оскільки усі додані до позовної заяви документи взагалі не засвідчені у відповідності до вимог ДСТУ, а відтак є належними, однак недопустими доказами у справі. Так зазначено в правових висновках Верховного Суду у справі № 904/8549/17 від 11.07.2018 "неналежно засвідчений документ не може бути використаний судом у якості допустимого доказу". Така позиція була підтримана і у подальшому, зокрема у справі №160/7887/18 від 08.05.2019.

Приймаючи рішення про повернення позовної заяви, суд також врахував висновки Великої палати Верховного Суду у справі №9901/430/19 від 14.08.2019, де зазначено …зміст та обсяг порушеного права та викладення обставин, якими воно підтверджується, в кожному конкретному випадку можуть різнитися, але принаймні на рівні формулювання викладу їх змісту вони мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові межі події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

Суд наголошує, що усунення позивачем недоліків позову було обов`язковою передумовою для вирішення питання про можливість відкриття провадження у справі, а витребування доказів та інформації зроблено з розрахунком того, що дана категорія справ розглядається за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання. Ефективний розгляд справ, який є основним завданням адміністративного судочинства, забезпечується в тому числі, і належною досудовою підготовкою справи до розгляду з дотриманням положень про її відкриття, економії часу для своєчасного ухвалення рішення, тощо.

За приписами ч.4 ст.169 КАСУ суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи п. 1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Таким чином, вже на стадії вирішення питання про відкриття провадження у справі позивач зобов`язаний виконувати вимоги щодо несення обов`язку доказування обґрунтованості заявлених вимог з посиланням на докази, якими ці вимоги підтверджені та зазначити при пред`явленні позову певне коло фактів, що мають процесуальне значення. Аналогічно виникає і обов`язок судді у з`ясуванні на цій стадії процесу наявності у заявника права на пред`явлення позову і дотримання ним порядку реалізації цього права, тобто суд встановлює факти процесуального характеру.

Таким чином, невиконання вимог ухвали суду від 04.01.2022, ОСОБА_2 , тягне за собою наслідки, встановлені п.1 ч.4 ст.169 КАСУ.

На підставі вищезазначеного та, керуючись статтями 169, 171, 243, 248 КАСУ, суд,

у х в а л и в:

позовну заяву ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області (, вул.Саєнка Андрія, 10, м. Фастів, Київська область, 08500) про зобов`язання вчинити певні дії, - повернути позивачеві.

Роз`яснити позивачці, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Копію ухвали разом з матеріалами позовної заяви надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення (підписання) ухвали.

Суддя Брагіна О.Є.