Справа № 240/13312/21
Суддя: Майстренко Наталія Миколаївна
Дата ухвалення: 2022-02-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 лютого 2022 року м. Житомир справа № 240/13312/21

категорія 113040000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі:

судді Майстренко Н.М.,

розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Кромберг Енд Шуберт Україна ЖУ" до Управління Держпраці у Житомирській області про визнання протиправними дій та скасування постанови,

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Кромберг Енд Шуберт Україна ЖУ" звернулось до Житомирського окружного адміністративного суду із позовом, в якому просить:

- визнати дії посадової особи Управління Держпраці у Житомирській області, головного державного інспектора відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно-правових актів Іваницької Тетяни Володимирівни, при здійсненні у період з 16.02.2021 по 17.02.2021 заходу державного контролю за додержанням Товариством з обмеженою відповідальністю "Кромберг енд Шуберт Україна ЖУ" протиправними;

- визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення від 24.02.2021 №ЖИ08/ЖТ0535/75/НП/АВ/СП-ФС, що була винесена Управлінням Держпраці у Житомирській області відносно Товариства з обмеженою відповідальністю "Кромберг енд Шуберт Україна ЖУ";

- стягнути з Управління Держпраці у Житомирській області (вул. Шевченка 18-а, м. Житомир, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Кромберг енд Шуберт Україна ЖУ" сплачений судовий збір та витрати на правничу допомогу.

В обґрунтування позовних вимог зазначає про відсутність належних правових підстав для застосування фінансових санкцій, передбачених частиною другою статті 265 КЗпП України.

Ухвалою судді Житомирського окружного адміністративного суду від 05.07.2021 відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

У відзиві на позовну заяву Управління Держпраці у Житомирській області просить відмовити у задоволення позовних вимог. Зазначає, що на момент проведення заходу державного контролю за дотриманням позивачем вимог законодавства про працю, дії посадової особи Управління були законними, а також такими, що мали на меті реалізацію однієї із основних функцій Держпраці, що спрямована на належну реалізацію положень статті 43 Конституції України, яка гарантує кожній людині безпеку для життя та захист її прав та інтересів від будь-яких посягань. Відповідач вказує на те, що позивачем допущено посадових осіб Управління до проведення інспекційного відвідування, тобто на момент початку інспекційного відвідування у об`єкта відвідування не було жодних зауважень, заперечень та претензій щодо проведення заходу державного контролю.

Ухвалою суду від 09.08.2021 клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Кромберг Енд Шуберт Україна ЖУ" про розгляд справи в загальному позовному провадженні задоволено та призначено підготовче судове засідання.

Протокольною ухвалою суду від 04.11.2021 закрито підготовче провадження.

Заслухавши пояснення представників сторін, допитавши свідка, дослідивши докази, наявні у матеріалах справи, а також зважаючи на відсутність перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, судом постановлено протокольну ухвалу про подальший розгляд справи у письмовому провадженні.

Судом встановлено, що 05.01.2021 ОСОБА_1 звернувся до Управління Держпраці у Житомирській області з електронним зверненням, в якому повідомив про систематичне порушення норм чинного законодавства ТОВ "Кромберг Енд Шуберт Україна ЖУ", а саме: його 10.12.2020 не було повідомлено про те, що відділ буде працювати 12.12.2020 у зв`язку з перенесенням робочої зміни з 30.12.2020. Також зазначив про те, що йому неоплачена основна щорічна відпустка за період з 27.12.2020 по 31.12.2020 відповідно до заяви, яка була написана у серпні місяці 2020 року.

Також до Управління Держпраці у Житомирській області 11.01.2021 за вх. №К-19 надійшла заява ОСОБА_2 від 11.01.2021, відповідно до змісту якої повідомлено про порушення норм чинного трудового законодавства, оскільки йому виписано догану за те, що його робочий день перенесли на інший день, не погодивши з ним.

Державна служба України з питань праці листом від 18.01.2021 №323/3.1/13-21 надала погодження Управлінню Держпраці у Житомирській області на проведення позапланового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю) на підприємстві позивача.

Відповідно до наказу Управління Держпраці у Житомирській області "Про проведення заходу державного контролю у Товариства з обмеженою відповідальністю "Кромберг Енд Шуберт Україна ЖУ" від 16.02.2021 №230 та направлення на проведення заходу державного контролю від 16.02.2021 №230 посадовими особами контролюючого органу було розпочато захід державного контролю у формі інспекційного відвідування Товариства з обмеженою відповідальністю "Кромберг Енд Шуберт Україна ЖУ" з питань додержання законодавства про працю в частині виплати відпускних, зміни істотних умов праці, притягнення до дисциплінарної відповідальності.

За його наслідками 17.02.2021 складено акт про неможливість проведення заходу державного контролю №ЖТ0535/75/НП/АВ, відповідно до якого встановлено, що головний державний інспектор о 12 год. 00 хв. 16.02.2021 надала уповноваженій особі ТОВ "Кромберг енд Шуберт Україна ЖУ" (у приміщенні товариства за його адресою) за довіреністю (№ 01/31-12/19 від 31.12.2019) ОСОБА_3 письмову вимогу з необхідним переліком документів та із зазначенням часу їх надання (15 год. 00 хв. 16.02.2021), які необхідні для дослідження та аналізу порушених питань, що стали предметом інспекційного відвідування, у тому числі табелю обліку робочого часу за листопад 2020 по працівнику ОСОБА_2 . Документи з переліком не в повному обсязі були зареєстровані в секторі документального забезпечення та контролю Управління Держпраці у Житомирській області близько 09 год. 00 хв. 17.02.2021, а саме: табель обліку робочого часу за листопад 2020 по працівнику ОСОБА_2 не надано. 17.02.2021 головним державним інспектором о 14 год. 50 хв. повторно надано уповноваженій особі ТОВ "Кромберг енд Шуберт Україна ЖУ" (у приміщенні товариства за його адресою) за довіреністю (№01/31-12/19 від 31.12.2019) ОСОБА_3 письмову вимогу з необхідним переліком документів, які необхідні для повного дослідження та аналізу порушених питань, що стали предметом інспекційного відвідування. Документи надані не в повному обсязі, а саме: відсутній табель обліку робочого часу за листопад 2020 року по працівнику ОСОБА_2 . Документи надано головному державному інспектору за актом (описом) о 17 год. 05 хв. 17.02.2021 у приміщенні товариства. За час проведення інспекційного відвідування з 10 год. 10 хв. 16.02.2021 по 17 год. 00 хв. 17.02.2021 головному державному інспектору не надано уповноваженими особами ТОВ "Кромберг енд Шуберт Україна ЖУ" табель обліку робочого часу за листопад 2020 року по працівнику ОСОБА_2 . Протягом інспекційного відвідування затягувався час по наданню документів та їх копій, завірених належним чином, зазначених у письмових вимогах. Документи не надавались протягом робочого часу, а надавалися після закінчення часу робочого дня, що унеможливлює ознайомлення, вивчення, аналіз та прийняття рішення головним державним інспектором із порушених питань, які стали предметом інспекційного відвідування.

Постановою про накладення штрафу №ЖИ/ЖТ0535/75/НП/АВ/СП-ФС від 24.02.2021 на позивача відповідно до ст. 53 Закону України "Про зайнятість населення", ч. 3 ст. 34 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", Порядку накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2013 №509 та на підставі абз. 7 ч. 2 ст. 265 Кодексу законів про працю України накладено штраф у розмірі 18000,00 грн.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, які виникли між сторонами, суд зазначає таке.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 N 877-V (далі - Закон №877-V, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), дія якого поширюється на відносини, пов`язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Згідно з частиною четвертою статті 2 Закону №877-V заходи контролю здійснюються органами державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами.

Відповідно до частини 1 статті 259 КЗпП України державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами-підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Згідно з пунктами 1, 7 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 №96, Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб. Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Процедура здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (зокрема їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю, з урахуванням особливостей, визначених Конвенцією Міжнародної організації праці №81 1947 року про інспекцію праці у промисловості й торгівлі, Конвенцією Міжнародної організації праці №129 1969 року про інспекцію праці в сільському господарстві та Законом України "Про основі засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", визначена Порядком здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 №823 (далі також - Порядок №823, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Пунктом 2 Порядку №823 передбачено, що заходи державного контролю за додержанням законодавства про працю здійснюються у формі інспекційних відвідувань та невиїзних інспектувань, що проводяться інспекторами праці Держпраці та її територіальних органів.

Відповідно до пункту 14 Порядку №823 передбачено, що під час проведення інспекційного відвідування об`єкт відвідування має право не допускати до проведення інспекційного відвідування у разі: відсутності службового посвідчення; якщо на офіційному веб-сайті Держпраці не оприлюднено рішення Мінсоцполітики про затвердження форми акта інспекційного відвідування.

Аналіз викладених правових норм дає підстави для висновку, що Головне управління Держпраці у Житомирській області як територіальний орган Держпраці уповноважене на здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами, зокрема, у формі інспекційних відвідувань.

Як встановлено судом, підставою для проведення заходу державного контролю у формі інспекційного відвідування була ч. 1 статті 6 Закону - звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється територіальним органом державного нагляду (контролю) за наявності погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

Як вже було зазначено, Державною службою України з питань праці надано відповідне погодження.

Згідно вимог ч. 3 статті 6 Закону №877 суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Частиною 5 статті 7 Закону №877 передбачено, що перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення). Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання.

Так, головним державним інспектором відділу додержання законодавства про працю Іваницькою Т.В. було пред`явлено уповноваженій особі об`єкта відвідування направлення на проведення заходу державного контролю від 16.02.2021, надано копію зазначеного направлення уповноваженій особі об`єкта відвідування, а також надано копію листа-погодження з додатками, підтвердженням чого є відповідний запис на направленні, здійснений уповноваженою особою ОСОБА_4 16.02.2021 року з її особистим підписом.

Як зазначено у абзаці 3 ч. 5 ст. 7 Закону №877 суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.

Позивачем було допущено посадову особу до проведення заходу державного контролю у формі інспекційного відвідування.

Суд погоджується з аргументами відповідача, що підприємство, яке вважає порушеним порядок та підстави призначення перевірки щодо нього, має захищати свої права шляхом недопуску посадових осіб контролюючого органу до такої перевірки, при цьому, якщо ж допуск до проведення перевірки відбувся, в подальшому предметом розгляду має бути лише суть виявлених порушень законодавства, дотримання якого контролюється контролюючими органами. Позови підприємств, спрямовані на оскарження дій контролюючих органів при проведенні перевірок, можуть бути задоволені лише в тому разі, якщо до моменту винесення судового рішення не відбулося допуску посадових осіб контролюючого органу до спірної перевірки. Саме на етапі допуску до перевірки підприємство може поставити питання про необґрунтованість її призначення та проведення, реалізувавши своє право на захист від безпідставного та необґрунтованого здійснення контролю щодо себе.

Враховуючи викладені обставини, судом не встановлено підстав для визнання протиправними дій інспектора при організації та здійсненні заходу державного контролю у формі інспекційного відвідування.

Що стосується протиправності дій інспектора при складенні та внесенні вимоги про надання документів, судом враховується, що наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України "Про затвердження форм документів, що складаються при здійсненні заходів державного нагляду та контролю Державною службою України з питань праці" від 27.10.2020 №2161 затверджено відповідні форми документів, зокрема і форму вимоги, яка видається на підставі та у відповідності до частини першої статті 8 та статті 11 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", у разі проведення заходу державного контролю.

Так, згідно зі ст. 8 Закону №877 орган державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, під час здійснення державного нагляду (контролю) має право: відбирати зразки продукції, призначати експертизу, одержувати пояснення, довідки, документи, матеріали, відомості з питань, що виникають під час державного нагляду (контролю), у випадках та порядку, визначених законом; застосовувати санкції до суб`єктів господарювання, їх посадових осіб та вживати інших заходів у межах та порядку, визначених законом.

Як пояснила свідок ОСОБА_5 , після допущення до заходу державного контролю у формі інспекційного відвідування, було розпочато його проведення, проте на усну вимогу щодо отримання документів, необхідних для повного та об`єктивного здійснення відвідування, представником позивача відтреміновувався час надання необхідних документів. Для уникнення непорозумінь щодо наданих/отриманих документів нею було вирішено написати письмову вимогу для отримання необхідної інформації та документів, яка була надана 16.02.2021 року о 12 год. 00 хв. зі строком для надання документів - до 15 год. 00 хв. 16.02.2021 року. Суд не вдається до описань усіх показань свідка щодо хронології проведення нею інспекційного відвідування, однак сприймає її свідчення стосовно того, що питанням інспекційного відвідування були окремі моменти праці лише двох працівників, що за "доброї волі" суб`єкта господарювання передбачало можливість виготовлення копій 60 сторінок, які були надані на виконання вимоги, вчасно. При цьому, представником позивача в суді надавались суперечливі пояснення стосовно того, чому така вимога була нездійсненною у визначений інспектором час. Втім, оскільки ці обставини не є визначальними для вирішення спору, адже суд надає правову оцінку вже завершеному висновку інспектора про відсутність документів, необхідних для вирішення питань інспекційного відвідування, детально аналізувати такі пояснення не має правового сенсу.

Беззаперечним є те, що наведене правове регулювання свідчить на користь того, що законодавцем у межах повноважень органу державного нагляду (контролю), визначених ст. 8 Закону України №877, передбачено право на отримання відповідних документів шляхом висунення відповідної вимоги, яке було належно реалізоване особою, яка здійснювала інспекційне відвідування.

У цій частині аргументи позивача щодо протиправності дій інспектора також не знайшли свого підтвердження, зважаючи на що суд відмовляє у задоволенні позовних вимог у цій частині.

Одночасно суд вважає обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню позовні вимоги ТОВ "Кромберг енд Шуберт Україна ЖУ" про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення від 24.02.2021 №ЖИ08/ЖТ0535/75/НП/АВ/СП-ФС.

Оскаржувана постанова №ЖИ08/ЖТ0535/75/НП/АВ/СП-ФС була прийнята 24 лютого 2021 року відповідно до Порядку накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2013 №509 (далі - Порядок №509). Цей порядок визначає механізм накладення на суб`єктів господарювання та роботодавців штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, передбачених частиною другою ст. 265 КЗпП України та ч. 2-7 ст. 53 Закону України "Про зайнятість населення".

Відповідно до п. 2 Порядку №509 штрафи накладаються Головою Держпраці, його заступниками, керівниками територіальних органів Держпраці та їх заступниками (з підстав, визначених абзацами третім - сьомим цього пункту), керівниками виконавчих органів міських рад міст обласного значення, сільських, селищних, міських рад об`єднаних територіальних громад та їх заступниками (з підстав, визначених абзацами четвертим - шостим цього пункту). Штрафи накладаються на підставі акта про неможливість проведення інспекційного відвідування/невиїзного інспектування.

Абзацом 7 ч. 2 ст. 265 Кодексу законів про працю України передбачено, що посадові особи органів державної влади та органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, винні у порушенні законодавства про працю, несуть відповідальність згідно з чинним законодавством, зокрема, юридичні та фізичні особи - підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі недопущення до проведення перевірки з питань додержання законодавства про працю, створення перешкод у її проведенні - у трикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення.

Складаючи акт про неможливість проведення заходу державного контролю від 17.02.2021 року, відповідач констатував факт ненадання уповноваженими особами ТОВ "Кромберг енд Шуберт Україна ЖУ" табеля обліку робочого часу за листопад 2020 року по ОСОБА_2 .

У ході судового розгляду справи представники сторін зійшлися щодо цього факту, принаймні доказів протилежного у суду немає.

Водночас, суд не може погодитись з твердженнями відповідача, що відсутність цього табеля у формі окремого документа заважала проведенню інспекційного відвідування з тих питань, які були його предметом.

Так, як вже було зазначено, 11.01.2021 на адресу відповідача надійшло звернення ОСОБА_2 , в якому він просив перевірити законність застосування до нього догани у зв`язку з невиходом на роботу, обумовленого перенесенням робочого дня на інший день без погодження з ним. До цього звернення заявником був наданий лист ТОВ "Кромберг енд Шуберт Україна ЖУ" від 30.12.2020 №3504, зі змісту якого вбачається, що відповідно до наказу дирекції Підприємства від 03.09.2020 №53/2 "Про перенесення робочих днів", лінія VК зміни С: 07.11.2020 оголошується робочим днем, а 14.11.2020 - вихідним днем. ОСОБА_2 07.11.2020 був відсутній на роботі без поважних причин, що і стало підставою для застосування дисциплінарного заходу.

Як пояснила свідок ОСОБА_5 , табель облік робочого часу за листопад 2020 року вимагався нею для ідентифікації часу роботи ОСОБА_2 у цей період.

Таким чином, головний державний інспектор табелем обліку робочого часу ОСОБА_2 за листопад 2020 року мала намір підтвердити обставини, які не заперечується ні працівником, який ініціював відповідне звернення, ні роботодавцем: 07.11.2020 ОСОБА_2 був відсутній на робочому місці.

Судом визнано за органом державного нагляду (контролю) право на отримання відповідних документів шляхом висунення відповідної вимоги, однак наведене правове регулювання спірних правовідносин також вказує на те, що таке право має бути реалізоване в межах повноважень, передбачених законом.

Так, діяльність органів державної влади здійснюється у відповідності до спеціально-дозвільного типу правового регулювання, яке побудовано на основі принципу "заборонено все, крім дозволеного законом; дозволено лише те, що прямо передбачено законом". Застосування такого принципу суттєво обмежує цих суб`єктів у виборі варіантів чи моделі своєї поведінки, а також забезпечує використання ними владних повноважень виключно в межах закону і тим самим істотно обмежує можливі зловживання з боку держави та її органів.

Вчинення ж державним органом чи його посадовою особою дій у межах компетенції, але непередбаченим способом, у непередбаченій законом формі або з виходом за межі компетенції є підставою для визнання таких дій та правових актів, прийнятих у процесі їх здійснення, неправомірними.

Оскільки предметом ініціювання звернення ОСОБА_2 до Управління Держпраці у Житомирській області стало перенесення робочого дня без його погодження за обставин визнання сторонами факту його відсутності на роботі 07.11.2020, табель обліку робочого часу не дав би відповіді на питання щодо законності такого перенесення. У свою чергу, дослідженню підлягав наказ від 03.09.2020 №53/2 "Про перенесення робочих днів" та докази щодо ознайомлення працівника з його змістом. Про відсутність таких документів головним державним інспектором вказано не було, зважаючи на що суд критично оцінює висновок про неможливість проведення інспекційного відвідування, про що складено відповідний акт.

Крім того, слушними суд визнає доводи позивача, що відомості з пропускної системи Zeitnachweis за період з 01.11.2020 по 30.11.2020 стосовно працівника ОСОБА_2 , надані головному державному інспектору, дозволяли пересвідчитись в аналогічних обставинах. Зважаючи на те, що сторонами не заперечувалось того, що єдиної форми табеля обліку робочого часу не затверджено, суду не обґрунтовано, чому відповідач критично поставився до доводів позивача, що відомості з цієї пропускної системи дублюються у бухгалтерському обліку підприємства як такі, що відображають робочий час працівників.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

Підсумовуючи викладене, суд не може визнати такою, що відповідає приписам ч. 2 ст. 2 КАС України, постанову про накладення на позивача штрафу у сумі 18000,00 грн. за ненадання документа, відсутність якого не перешкоджала проведенню інспекційного відвідування з того питання, яке було його предметом. Така постанвоа порушує принцип пропорційності та необхідності урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

Частиною першою та другою статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Положеннями статті 90 КАС України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Таким чином, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для часткового задоволення позову.

Статтею 134 КАС України врегульовано порядок розподілу судових витрат на професійну правничу допомогу.

Так, відповідно до ч. 3 цієї статті для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги (ч. 4 ст. 134 КАС України).

Згідно ч. 5 ст. 134 КАС України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:

1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Відповідно до попереднього розрахунку судових витрат позивачу надавалися наступні адвокатські послуги:

правовий аналіз наданих клієнтом документів, матеріалів інспекційного відвідування - 1 год., вартість становить 2000,00 грн.;

аналіз положень законодавства, яке регулює спірні правовідносини - 2,5 год., вартість становить 3000,00 грн.;

підготовка позову, додатків до нього та передача клієнту для подання до суду - 10 год., вартість становить 20000,00 грн.;

підготовка попереднього (орієнтованого) розрахунку судових витрат - 0,5 год., вартість становить 1000,00 грн.;

підготовка заяв по суті справи - 4 год., вартість становить 8000,00 грн.;

участь у судових засіданнях (3 засідання) - 2 год., вартість становить 4000,00 грн.;

підготовка заяв, клопотань та пояснень - 4 год., вартість становить 8000,00 грн.

Всього вартість послуг склала 46000,00 грн.

Вирішуючи питання обґрунтованості розміру заявлених відповідачем витрат на професійну правничу допомогу та їх пропорційності складності правового супроводу цієї справи, суд зазначає таке.

Передбачаючи вирішення судом питання про розподіл судових витрат, законодавець у ч. 9 ст. 139 КАС України зобов`язує суд враховувати наступні критерії:

1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи;

2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес;

3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо;

4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

Слід зазначити, що як вказано у рішенні Конституційного Суду України від 30.09.2009 №23рп/2009, правова допомога є багатоаспектною, різною за змістом, обсягом та формами і може включати консультації, роз`яснення, складення позовів і звернень, довідок, заяв, скарг, здійснення представництва, зокрема в судах та інших державних органах тощо. Вибір форми та суб`єкта надання такої допомоги залежить від волі особи, яка бажає її отримати. Право на правову допомогу - це гарантована державою можливість кожної особи отримати таку допомогу в обсязі та формах, визначених нею, незалежно від характеру правовідносин особи з іншими суб`єктами права.

При цьому, необхідно враховувати, що склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені.

Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду від 25.03.2021 у справі №645/3044/17.

З матеріалів справи вбачається, що відповідачем не було надано належних та допустимих доказів на підтвердження факту понесення таких витрат позивачем, оскільки не долучено жодного документа про сплату коштів у підтвердження здійсненого розрахунку.

Таким чином, відсутні підстави для задоволення клопотання про стягнення витрат на правничу допомогу.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При зверненні до суду з адміністративним позовом позивачем сплачений судовий збір у розмірі 4540,00 грн., що підтверджується платіжними дорученнями від 21.05.2021 №641, від 26.05.2021 №644, зважаючи на що судові витрати по сплаті судового збору, понесені позивачем, належить відшкодувати пропорційно до задоволених вимог за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 9, 77, 90, 242-246, 255 КАС України

вирішив:

Позов задовольнити частково.

Визнати протиправною та скасувати постанову Управління Держпраці у Житомирській області від 24.02.2021 №ЖИ08/ЖТ0535/75/НП/АВ/СП-ФС про накладення штрафу на Товариство з обмеженою відповідальністю "Кромберг енд Шуберт Україна ЖУ" за порушення законодавства про працю та зайнятість населення у сумі 18000,00 грн.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Управління Держпраці у Житомирській області (вул. Шевченка, 18-а, м. Житомир, 10008, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Кромберг Енд Шуберт Україна ЖУ" документально підтверджені судові витрати зі сплати судового збору у сумі 2270,00 грн.

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду складено у повному обсязі: 03.02.2022.

Суддя Н.М. Майстренко