Справа № 320/1112/22
Суддя: Брагіна О.Є.
Дата ухвалення: 2022-02-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
01 лютого 2022 року Київ № 320/1112/22

Суддя Київського окружного адміністративного суду Брагіна О.Є., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Київського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

у с т а н о в и в:
ОСОБА_1 звернувся до суду, пред`явивши вимоги Київському обласному територіальному центру комплектування та соціальної підтримки про визнання його дій протиправними, які виявились у відмові скласти на подати до ГУ ПФУ в Київській області оновлену довідку про грошове забезпечення для перерахунку пенсії з 29 січня 2020 та 01 січня 2021 із зазначенням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, розрахованих шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлених законом на 01 січня 2020 та 01 січня 2021 на відповідний тарифний коефіцієнт та зобов`язання відповідача скласти та подати до ГУ ПФУ у Київській області вищевказану довідку.

Відповідно до ч.1 ст.171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, та чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Дослідивши позовну заяву на предмет дотримання ст.ст. 160-161 КАСУ, суд констатує її невідповідність вимогам процесуального закону та вважає за необхідне залишити позов без руху.

Недоліки позовної заяви повинні бути усунені шляхом подання позовної заяви із зазначенням у ній: адреси електронної пошти відповідача; підстав для нарахування та виплати пенсії з 29.01.2020, оскільки строку звернення до суду пропущено; обґрунтування порушення прав, свобод та інтересів заявника діями та рішеннями суб`єкта владних повноважень із розкриттям змісту порушених прав; надання квитанції про сплату судового збору за дві вимоги немайнового характеру у розмірі 1984,8 грн.; зазначення місця знаходження оригіналів документів, копії яких було долучено до справи.

Ухвалюючи рішення про залишення позову без руху, суд виходив із такого:

правові засади справляння судового збору, платники, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України "Про судовий збір" від 08.07.2011 р. № 3674-VI.

Згідно з абз.1 ч.1 ст.3 Закону України № 3674-VI , судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (ч.1 ст.4 Закону України № 3674-VI).

За подання до суду фізичною особою адміністративного позову немайнового характеру судовий збір справляється у розмірі 0,4 розміру 1-го прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до положень абз.2 ч.3 ст.6 Закону України "Про судовий збір" у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

В прохальній частині позовної заяви об`єднано дві вимоги немайнового характеру, проте судовим збором не оплачена жодна із них.

Позивачем до матеріалів справи приєднана копія посвідчення учасника бойових дій серії НОМЕР_1 .

Водночас, суд зазначає, що пільги, встановлені п.13 ч.1 ст.5 Закону України "Про судовий збір", на позивача у цій справі, не розповсюджується. За змістом вищевказаної статті, учасники бойових дій дійсно звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їх прав.

Разом з тим, зазначена норма має відсилочний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору. Тобто, наявність у позивача статусу учасника бойових дій не передбачає абсолютного права на звільнення його від сплати судового збору у всіх випадках звернення до суду, а лише стосується тих випадків, які пов`язані з порушенням його прав саме як учасника бойових дій.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" від 22.10.93 №3551-XII.

Статтею 22 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону.

Тобто, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи) для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону №3674-VІ, суд має враховувати предмет та підстави позову, перевірити, чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12 та 22 Закону № 3351-XII.

Вказане узгоджується з висновком, викладеним в постанові Великої Палати Верховного Суду від 09.10.2019 у справі №9901/311/19, від 12.02.2020 у справі №545/1149/17 та в постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 21.03.2018 у справі №490/8128/17.

Як свідчать матеріали справи, предметом її розгляду є оскарження дій відповідача у невидачі ОСОБА_1 довідки про розмір грошового забезпечення, на одержання якої мають права всі без виключення військовослужбовці, які знаходяться у відставці. Таким чином, матеріалами справи підтверджено, що позовні вимоги не пов`язані з порушенням права заявника на соціальний захист як спеціально визначеної законодавцем особи - учасника бойових дій, відтак судовий збір ним має бути сплачений на загальних підставах.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі №545/1149/17 та постанові Верховного Суду від 19.10.2020 у справі №240/19352/20.

Також, ОСОБА_1 просить суд зобов`язати відповідача надати довідку про грошове забезпечення для перерахунку пенсії з 29.01.2020, в той час як до суду він звернувся у січні 2022. Беручи до уваги, що положеннями ст.122 КАСУ строк звернення до суду обмежено терміном у шість місяців з дня коли особа дізналася, чи повинна була дізнатися про порушення свого права, а пенсійні виплати є регулярним щомісячним платежем, передбачається, що позивач міг дізнатися про порушення свого права в момент чергового одержання пенсії у зменшеному розмірі в січні 2020 року.

Згідно із ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного та, керуючись ст.ст. 161, 169, 171, 243, 248 КАС України, суд -

у х в а л и в:
позовну заяву ОСОБА_1 до Київського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, - залишити без руху.

Встановити позивачеві десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Брагіна О.Є.