Справа № 280/2012/20
Суддя: Калашник Юлія Вікторівна
Дата ухвалення: 2022-01-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

26 січня 2022 року (14:00)Справа № 280/2012/20 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Калашник Ю.В., розглянув у письмовому провадженні адміністративну справу за позовною заявою Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області (69002, м.Запоріжжя, вул. Фортечна, 65, ) до Терпіннівського опорного закладу загальної освіти І-ІІІ ступенів «Джерело» Терпіннівської сільської ради Мелітопольського району Запорізької області (72341, Запорізька область, Мелітопольський район, с. Терпіння, вул Таврійська, 7, ) про застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації, -

ВСТАНОВИВ:

24.03.2020 до Запорізького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області (далі - позивач) до Світлодолинської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів Мелітопольської районної ради Запорізької області (далі - відповідач), у якому позивач просить застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівель та приміщень Світлодолинської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів Мелітопольської районної ради Запорізької області, розташованої за адресою: 72340, Запорізька область, Мелітопольський район, с. Світлодолинське, вул. Шкільна, буд. 14, шляхом зобов`язання Світлодолинської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів Мелітопольської районної ради Запорізької області повністю зупинити експлуатацію будівель та приміщень навчального закладу за вказаною адресою, окрім робіт, пов`язаних з усуненням порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, до повного усунення цих порушень, що повинно бути встановлено на підставі перевірки Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що за результатами проведеної перевірки позивачем встановлено численні порушення вимог правил пожежної та техногенної безпеки при експлуатації будівель та приміщень Світлодолинської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів Мелітопольської районної ради Запорізької області, розташованого за адресою: 72340, Запорізька область, Мелітопольський район, с. Світлодолинське, вул. Шкільна, буд. 14, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, у зв`язку з чим наявні підстави для зупинення експлуатації приміщень вимог правил пожежної та техногенної безпеки при експлуатації будівель та приміщень Світлодолинської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів Мелітопольської районної ради Запорізької області до усунення виявлених порушень. На підставі вищевикладеного, позивач просить позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

Ухвалою суду від 30.03.2020 призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 27.04.2020.

21.04.2020 до суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву (вх. № 18477), в якому останній зазначає, що значну частину перелічених у позові порушень пожежної безпеки відповідачем було усунуто, зокрема: технічне обслуговування наявних вогнегасників забезпечено, про що свідчить копії паспортів; наказом по школі заборонено улаштування та експлуатацію тимчасових дільниць електромереж, про що свідчить копія відповідного наказу; жили проводів у корпусі № 2 та кабінеті 2.1 з`єднані за допомогою затискання, про що свідчать надані відповідачем фото; апарат відключення освітлюваних мереж винесений за межі приміщення бібліотеки, про що свідчать надані відповідачем фото; замінено пошкоджену розетку у кабінеті директора, про що свідчать надані відповідачем фото. Також, відповідач зауважує, що є комунальним закладом та не є розпорядником бюджетних коштів, тому адміністрація школи проінформувала Відділ освіти Мелітопольської районної державної адміністрації, щодо усунення порушень, які пов`язані із фінансуванням, про що свідчить відповідний лист наданий до матеріалів справи. Виходячи із системного аналізу положень Кодексу цивільного захисту України та Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» органи ДСНС мають право звертатися до суду з позовом про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей. У разі якщо такі порушення не створюють загрозу життю та здоров`ю людей, орган ДСНС зобов`язаний скласти припис за допомогою якого зобов`язати підконтрольний об`єкт усунути виявлені порушення та застосувати штрафні санкції у разі невиконання у встановлені строки припису, що не потребує зупинення виробництва та відповідно звернення до адміністративного суду. Таким чином, в приміщеннях, зазначених у позові відсутня загроза життю та здоров`ю дітей та працівників закладу освіти. Позивачем не зазначено та не обґрунтовано наразі існування обставини, які становлять реальну загрозу життю і здоров`ю людей, а також позивачем не надано обґрунтувань наявності загрози життю і здоров`ю людей, враховуючи, що на час розгляду справи у суді, частину виявлених порушень вже усунуто. Оскільки, як на підставу для вжиття заходів реагування позивач посилається на факт виявлення порушень вимог правил пожежної та техногенної безпеки при експлуатації будівлі, які відображено в акті перевірки, однак позивачем не надано достатніх та об`єктивних доказів на користь існування реальної загрози життю та здоров`ю людей та ймовірності настання негативних наслідків в разі невжиття заходів реагування, то на момент розгляду справи підстави для зупинення експлуатації будівлі відсутні. Разом з цим, звертає увагу суду на те, що задоволення позову в цій справі призведе до закриття закладу загальної середньої освіти та зриву освітнього процесу в період навчального року, враховуючи відсутність інших навчальних приміщень, що призведе до порушення, передбаченого ст. 53 Конституції України, права учнів Світлодолинської загальноосвітньої школи I-III ступенів Мелітопольської районної ради Запорізької області. Крім того зазначає, що відповідач не є суб`єктом господарювання, а також не здійснює господарську діяльність, а отже на нього не розповсюджується дія Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». Просить відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

У підготовчому засіданні оголошувалась перерва.

Ухвалою суду від 17.02.2021 замінено відповідача у справі - Світлодолинську загальноосвітню школи І-ІІІ ступенів Мелітопольської районної ради Запорізької області правонаступником Світлодолинською загальноосвітньою школою І-ІІІ ступенів Терпіннівської сільської ради Мелітопольського району Запорізької області.

Протокольною ухвалою суду від 25.08.2021, закрито підготовче провадження та призначено судовий розгляд справи по суті на 15.09.2021.

Ухвалою суду від 15.09.2021 замінено відповідача у справі - Світлодолинську загальноосвітню школи І-ІІІ ступенів Терпіннівської сільської ради Мелітопольського району Запорізької області правонаступником Терпіннівським опорним закладом загальної освіти І-ІІІ ступенів «Джерело» Терпіннівської сільської ради Мелітопольського району Запорізької області (, Запорізька область, Мелітопольський район, с. Терпіння, вул Таврійська, 7).

Під час розгляду справи по суті провадження у справі неодноразово зупинялось та поновлювалось.

17.01.2022 до суду від представника позивача надійшло клопотання (вх. № 3302) про розгляд справи у порядку письмового провадження.

Представник відповідача у судове засідання не прибув, про причини неявки суду не повідомив. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Відповідно до ч.9 ст. 205 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Згідно з частиною четвертою статті 229 КАС України, при розгляді справи в порядку письмового провадження фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, оцінивши повідомлені позивачем обставини та наявні у справі докази у їх сукупності, встановив наявність достатніх підстав для прийняття законного та обґрунтованого рішення у справі.

Розглянувши матеріали справи, судом встановлені наступні обставини.

У період з 23.12.2019 о 24.12.2019, на підставі наказу № 447 від 11.12.2019, посвідчення на перевірку № 2041 від 12.12.2019, позивачем проведено позапланову перевірку Світлодолинської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів Мелітопольської районної ради Запорізької області (правонаступником якої наразі є Терпіннівський опорний заклад загальної освіти І-ІІІ ступенів «Джерело» Терпіннівської сільської ради Мелітопольського району Запорізької області), розташованої за адресою: 72340, Запорізька область, Мелітопольський район, с. Світлодолинське, вул. Шкільна, буд. 14, за наслідками якої складено Акт №283 від 24.12.2019 (а.с.12-20).

В ході перевірки позивачем встановлено, що будівлі, споруди, приміщення та територія Світлодолинської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів Мелітопольської районної ради Запорізької області, за адресою: 72340, Запорізька область, Мелітопольський район, с. Світлодолинське, вул. Шкільна, буд. 14, експлуатується з порушенням норм пожежної та техногенної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, а саме:

1) Допускається використання суб`єктом господарювання об`єктів нерухомості без поданої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки.

Відповідно до вимог абзацу 1, частини 2 статті 57 «Дотримання вимог пожежної безпеки під час проектування, будівництва та реконструкції об`єктів виробничого та іншого призначення» Кодексу цивільного захисту України, початок роботи новоутворених підприємств, початок використання суб`єктом господарювання об`єктів нерухомості (будівель, споруд, приміщень або їх частин) здійснюється суб`єктом господарювання на підставі поданої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки (далі - декларація), а для суб`єктів господарювання з високим ступенем ризику - також за наявності позитивного висновку за результатами оцінки (експертизи) протипожежного стану підприємства, об`єкта чи приміщення (далі - оцінка протипожежного стану).

Будівництво будівель та споруд на території об`єктів з масовим перебуванням людей без поданої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки сприяє перш за все забудові території підприємства, збільшення пожежної навантаги, утворення додаткових об`єктів, які можуть не відповідати вимогам правил пожежної безпеки, а також створювати перешкоди для евакуації людей та матеріальних цінностей, перешкоджанню діям пожежно-рятувальних підрозділів, що в свою чергу несе загрозу для здоров`я і життя людей в разі виникнення пожежі.

2) Не обладнані приміщення у будівлях школи системами протипожежного захисту відповідно до вимог таблиці A1, А2 додатку А (обов`язковий), таблиці Б1 додатку Б (обов`язковий)» ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту».

Відповідно до вимог пункту 1.2 глави 1 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014, зареєстрованих у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за № 252/26697, будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту".

Пункт 7.3 таблиці А.1 Додатку А та пункт 4 таблиці Б.1 Додатку Б ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту" вказує на необхідність обладнання загальноосвітніх шкіл системою пожежної сигналізації та системою оповіщення про пожежу та управлінням евакуюванням людей.

Даний пункт вказує, що у ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» вказано лише перелік об`єктів, на яких необхідно обладнувати системами протипожежного захисту.

Безпосередньо у пункті 7.3 Додатку А (обов`язковий) «Перелік однотипних за призначенням об`єктів, які підлягають обладнанню системами пожежної сигналізації та пожежогасіння, і тип системи передавання тривожних сповіщень» ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» вказано, що загальноосвітні школи підлягають обладнанню системою пожежної сигналізації усіх приміщень із застосуванням димових або комбінованих сповіщувачів (крім приміщень для приготування їжі) системою передавання тривожних сповіщень ТИП 2. ТИП 1 з цілодобовим перебуванням людей.

ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту" діє з 01.07.15 на заміну ДБН В.2.5-56:2010 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Системи протипожежного захисту».

До цього часу діяв ДБН В.2.5-13-98 "Інженерне обладнання будинків і споруд.

Пожежна автоматика будинків і споруд" та наказ МНС України від 22.08.2005 №161 «Про затвердження Переліку однотипних за призначенням об`єктів, які підлягають обладнанню автоматичними установками пожежогасіння та пожежної сигналізації», в якому в п. 1.1 Таблиці 1 містилися вимоги по обладнанню автоматичною установкою пожежної сигналізації загальноосвітніх шкіл.

Відповідно до НАПБ А.01.001:2014 «Правила пожежної безпеки в Україні», а саме пунктів 1, 2 розділу І:

1. «Правила пожежної безпеки в Україні» встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд.

2. «Правила пожежної безпеки в Україні» є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.

Відповідно до абз. 8 частини 6 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

Згідно пп.5.4.1 п.5.4 ДСТУ-Н CEN/TS 54-114:2009 «Системи пожежної сигналізації та оповіщення. Частина 14. Настанова щодо побудови, проектування монтування, введення в експлуатацію, експлуатування та технічне обслуговування (CEN/TS 54-114:2004) IDТ», передавання повідомлень до підрозділів пожежної охорони може бути автоматичний або ручний за телефоном).

Зокрема, ці норми можуть бути застосовані ліцензіатами, організаціями з надання послуг і виконання робіт протипожежного призначення.

Відсутність системи протипожежного захисту (пожежної сигналізації та оповіщення про пожежу) не дасть можливості виявлення загорання, минаючи людський фактор, на його ранній стадії, та сповіщення працюючого персоналу і підрозділів оперативно-рятувальної служби про загорання. У такому випадку суттєво збільшується час розвитку пожежі до моменту її виявлення, що спричинить значні матеріальні збитки, і несе загрозу для здоров`я і життя людей.

3) Не виконано вогнезахисного обробляння дерев`яних елементів горищного покриття засобами вогнезахисту, що забезпечують І групу вогнезахисної ефективності, а саме: у корпусі № 1; у корпусі № 2.

Відповідно до вимог пункту 2.5. глави 2 розділу III Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014, зареєстрованих у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за № 252/26697, у будинках, крім будинків V ступеня вогнестійкості, дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) повинні оброблятися засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності.

Необхідність обробляння засобами вогнезахисту дерев`яних елементів інших конструкцій будинків визначається відповідними нормативними документами за видами будинків.

Відсутність обробляння засобами вогнезахисту елементів горищного покриття може призвести до вкрай швидкого руйнування несучих дерев`яних конструкцій в разі впливу вогню, що в свою чергу, може призвести до руйнування перекриття поверху під горищним приміщенням, і несе загрозу для здоров`я і життя людей.

4) Не забезпечені евакуаційним освітленням коридори, а саме: у корпусі № 1; у корпусі № 2.

Відповідно до вимог пункту 2.31 глави 2 розділу III Правил пожежної безпеки в Україні», затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014, зареєстрованих у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за № 252/26697, сходові клітки, внутрішні відкриті та зовнішні сходи, коридори, проходи та інші шляхи евакуації мають бути забезпечені евакуаційним освітленням. Світильники евакуаційного освітлення повинні вмикатися з настанням сутінків у разі перебування в будинку людей.

Відсутність світлових покажчиків напрямку руху підключеного до джерела живлення аварійного освітлення може призвести до ускладнення проведення евакуації з будівель та приміщень та запобігання проявів паніки і недопущення загибелі людей під час знаходження евакуаційних виходів, що несе загрозу для здоров`я і життя людей.

5) Не забезпечено будівлі школи зовнішнім протипожежним водопостачанням відповідно до вимог ДБН В.2.5-74:2013 «Водопостачання. Зовнішні мережі та споруди. Основні положення проектування».

Відповідно до вимог пункту 4 розділу І Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014, зареєстрованих у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за № 252/26697, пожежна безпека повинна забезпечуватися шляхом проведення організаційних заходів та технічних засобів, спрямованих на запобігання пожежам, забезпечення безпеки людей, зниження можливих майнових втрат і зменшення негативних екологічних наслідків у разі їх виникнення, створення умов для успішного гасіння пожеж.

Кожний заклад та установа мають бути забезпечені зовнішнім і внутрішнім протипожежним водопостачанням згідно з вимогами будівельних норм (ДБН В.2.5-74:2013 "Водопостачання. Зовнішні мережі та споруди. Основні положення проектування" та ДБН В.2.5-64:2012 "Внутрішній водопровід та каналізація. Частина І. Проектування. Частина II. Будівництво").

Не забезпечення будівлі зовнішнім протипожежним водопостачанням веде до того, що в разі виникнення пожежі людина не зможе своєчасно відреагувати на загорання, що може привести до розповсюдження пожежі на значну площу, і несе загрозу для здоров`я і життя людей.

6) Не забезпечено проведення технічного обслуговування наявних вогнегасників, а саме: ВП-5 (7 од.); ВВК 3,5 (2 од.); ВП-6 (5 од.).

Відповідно до вимог пункту 3.17. Глава 3. Розділ V Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014, із змінами, внесеними згідно з Наказом МВС № 657 від 31.07.2017, технічне обслуговування вогнегасників повинно здійснюватися відповідно до Правил експлуатації вогнегасників, затверджених наказом Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи від 02 квітня 2004 року № 152, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 29 квітня 2004 року за № 555/9154, а також ДСТУ 4297-2004 «Технічне обслуговування вогнегасників. Загальні технічні вимоги».

Первинні засоби пожежогасіння застосовують для ліквідації пожежі на початковій стадії її розвитку саме персоналом об`єкта до прибуття пожежно-рятувального підрозділу. Не проведення своєчасного обслуговування вогнегасників може привести до не спрацювання їх в разі використання, що сприятиме розповсюдженню пожежі, яка створює загрозу для життя та здоров`я людей.

7) Допускається улаштування та експлуатація тимчасових дільниць електромереж, а саме: у кабінеті директора; кабінеті № 2.1.

Відповідно до вимог пункт 1.8 глави 1 розділу IV Правил пожежної безпеки в Україні, затверджені наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014, із змінами, внесеними згідно з Наказом МВС № 657 від 31.07.2017. Улаштування та експлуатація тимчасових електромереж забороняються. Винятком можуть бути тимчасові електромережі, які живлять ілюмінаційні установки, а також електропроводки в місцях проведення будівельних, тимчасових ремонтно-монтажних та аварійних робіт.

Експлуатація тимчасової дільниці електромережі становить велику небезпеку, є ризик загорання ізоляції проводів та короткого замикання, що є загрозою для життя людини.

8) Допускається з`єднання жил проводів не за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискання, а саме: у кабінеті № 2.1; у коридорі корпусу № 2.

Відповідно до вимог пункту 1.6 глави 1 розділу IV Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014, зареєстрованих у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за N 252/26697, з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів мають здійснюватися за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів.

Місця з`єднання жил проводів і кабелів, а також з`єднувальні та відгалужувальні затискачі повинні мати мінімальний перехідний опір, щоб уникнути їх перегрівання і пошкодження ізоляції стиків. Втрати опору ізоляції на стиках повинні бути не більше втрат опору ізоляції на цілих жилах цих проводів і кабелів.

При з`єднанні проводів «скрутками» можливе виникнення короткого замикання, перегрівання та перенавантаження електромережі та електричного обладнання, що несе загрозу для здоров`я і життя людей від виниклої пожежі або ураження електричним струмом.

9) Допускається встановлення апаратів відключення освітлювальних мереж всередині приміщення бібліотеки.

Відповідно до вимог пункту 1.15 глави 1 розділу IV Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014, зареєстрованих у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за № 252/26697, для загального відключення силових та освітлювальних мереж складських приміщень з вибухонебезпечними і пожежонебезпечними зонами будь-якого класу, архівів, книгосховищ та інших подібних приміщень необхідно передбачати встановлення апаратів відключення (вимикачів) поза межами (ззовні) вказаних приміщень на негорючих стінах (перегородках) або на окремих опорах. Спільні апарати відключення (вимикачі) слід розташовувати в ящиках з негорючих матеріалів або в нішах, які мають пристосування для пломбування та замикання на замок.

Встановлення апаратів відключення освітлюваних мереж всередині приміщення бібліотеки становить велику небезпеку, є ризик короткого замикання та більш швидкого розповсюдженню вогню, що є загрозою для здоров`я та життя людини.

10) Допускається користування пошкодженою розеткою у кабінеті директора.

Відповідно до вимог пункт 1.8 глави 1 розділу IV Правил пожежної безпеки в Україні, затверджені наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014, із змінами, внесеними згідно з Наказом МВС № 657 від 31.07.2017, улаштування та експлуатація тимчасових електромереж забороняються. Винятком можуть бути тимчасові електромережі, які живлять ілюмінаційні установки, а також електропроводки в місцях проведення будівельних, тимчасових ремонтно-монтажних та аварійних робіт.

Експлуатація тимчасової дільниці електромережі становить велику небезпеку, є ризик загорання ізоляції проводів та короткого замикання, що є загрозою для життя людини.

11) Не забезпечено працівників об`єкта засобами колективного та індивідуального захисту.

Відповідно до вимог розділ III, п.2 наказ МВС України від 05.11.2018 № 879 «Про затвердження Правил техногенної безпеки» зареєстровано в Міністерстві юстиції України 27 листопада 2018 р. за №1346/32798, суб`єкти господарювання у випадках, визначених «Кодексу цивільного захисту України» від 02.10.2012 № 5403-VI, забезпечують техногенну безпеку шляхом забезпечення відповідно до законодавства своїх працівників засобами колективного та індивідуального захисту.

У статті 20 Кодексу цивільного захисту України вказано, що суб`єкти господарювання відповідно до законодавства повинні забезпечувати своїх працівників засобами колективного та індивідуального захисту.

Пунктом 4 статті 35 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що порядок забезпечення населення і працівників формувань та спеціалізованих служб цивільного захисту засобами індивідуального захисту, приладами радіаційної та хімічної розвідки, дозиметричного і хімічного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 19 серпня 2002 p. № 1200 затверджено «Порядок забезпечення населення і працівників формувань та спеціалізованих служб цивільного захисту засобами індивідуального захисту, приладами радіаційної та хімічної розвідки, дозиметричного і хімічного контролю» пунктом 6 якого зазначено що, обсяги забезпечення населення, яке працює в зоні можливого хімічного забруднення (крім працівників центральних органів виконавчої влади, інших державних органів), та працівників об`єктових формувань та спеціалізованих служб цивільного захисту засобами радіаційного та хімічного захисту, їх типи, а також місця зберігання визначаються суб`єктами господарювання за погодженням з територіальним органом ДСНС.

Статтею 3 Конституції України визначено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Зазначені порушення стали підставою для звернення позивача до суду із позовною заявою про застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації до Світлодолинської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів Мелітопольської районної ради Запорізької області (якої наразі правонаступник - Терпіннівський опорний заклад загальної освіти І-ІІІ ступенів «Джерело» Терпіннівської сільської ради Мелітопольського району Запорізької області).

Суд, зазначає що законом, який визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) є Закон України «Про основні засади державного нагляду контролю у сфері господарської діяльності».

Відповідно до частини 5 статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути призупинені виключно за рішенням суду. Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Частиною 4 статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначено, що виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.

Згідно частини 1 статті 64 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Відповідно до частини 1 статті 67 Кодексу цивільного захисту України, до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема:

11) складення актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень;

12) звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Частиною 2 статті 68 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Відповідно до частини 7 статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб`єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

Крім того, слід зазначити, що зі змісту даної норми слідує, що право на звернення до суду виникає у органу державного нагляду на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, та за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг.

При цьому суд вважає за необхідне зазначити, що виходячи із системного аналізу положень Кодексу цивільного захисту України та Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» органи ДСНС мають право звертатися до суду з позовом про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей. У разі якщо такі порушення не створюють загрозу життю та здоров`ю людей, орган ДСНС зобов`язаний скласти припис за допомогою якого зобов`язати підконтрольний об`єкт усунути виявлені порушення та застосувати штрафні санкції у разі невиконання у встановлені строки припису, що не потребує зупинення виробництва та відповідно звернення до адміністративного суду.

Так, судом встановлено, що у період з 09.04.2021 по 12.04.2021 позивачем проведено позапланову перевірку дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки Світлодолинської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів Мелітопольської районної ради Запорізької області та усунення порушень, виявлених під час проведення у період з 23.12.2019 по 24.12.2019, позапланової перевірки відповідача та зафіксованих у Акті № 283 від 24.12.2019, який слугував підставою для звернення до суду із вказаною позовною заявою.

Актом позапланової перевірки № 103 від 12.04.2021 встановлено 4 (чотири) порушення у сфері пожежної безпеки та цивільного захисту, які були встановлені у Акті №283 від 24.12.2019, які були підставою для звернення позивача до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації Світлодолинської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів Мелітопольської районної ради Запорізької області.

Актом позапланової перевірки № 103 від 12.04.2021 встановлено наступні порушення, які не усунуті відповідачем:

- відсутня декларація відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки на об`єкті нерухомості.

- не забезпечено будівля школи необхідною кількістю води для зовнішнього пожежогасіння відповідно до вимог ДБН В.2.5-74:2013 «Водопостачання. Зовнішні мережі та споруди. Основні положення проектування».

- не обладнані приміщення закладу системами протипожежного захисту відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»;

- не забезпечено працівників об`єкта засобами колективного та індивідуального захисту.

Згідно з п. 4 Розділу І Правил пожежної безпеки в Україні, пожежна безпека повинна забезпечуватися шляхом проведення організаційних заходів та технічних засобів, спрямованих на запобігання пожежам, забезпечення безпеки людей, зниження можливих майнових втрат і зменшення негативних екологічних наслідків у разі їх виникнення, створення умов для успішного гасіння пожеж.

Відповідно до ст. 2 Закону України «Про пожежну безпеку», забезпечення пожежної безпеки підприємств, установ та організацій покладається на їх керівників і уповноважених ними осіб, якщо інше не передбачено відповідним договором.

Суд зауважує, що виявлені порушення правил пожежної та техногенної безпеки, які викладені у акті, складеному за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду від 24.12.2019 № 283, дійсно створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Так, зокрема відсутність автоматичної системи пожежної сигналізації та системи оповіщення призведе до пізнього виявлення пожежі та оповіщення людей, які перебувають у будівлі, в зв`язку з чим первинні засоби пожежогасіння будуть не ефективними, продукти горіння та чадний газ унеможливлять своєчасну та безпечну евакуацію людей з будівлі та призведуть до отруєння людей що перебуватимуть у ній, гасіння пожежі здійсниться лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами гасіння.

Відсутність необхідної кількості води для зовнішнього пожежогасіння, у разі виникнення пожежі ускладнить ліквідацію на ранніх стадіях, що несе загрозу для здоров`я і життя людей.

Суд зазначає, що згідно вимог п. 24 ч. 1 ст. 2 Кодексу цивільного захисту України, надзвичайна ситуація це обстановка на окремій території чи суб`єкті господарювання на ній або водному об`єкті, яка характеризується порушенням нормальних умов життєдіяльності населення, спричинена катастрофою, аварією, пожежею, стихійним лихом, епідемією, епізоотією, епіфітотією, застосуванням засобів ураження або іншою небезпечною подією, що призвела (може призвести) до виникнення загрози життю або здоров`ю населення, великої кількості загиблих і постраждалих, завдання значних матеріальних збитків, а також до неможливості проживання населення на такій території чи об`єкті, провадження на ній господарської діяльності.

Згідно вимог пункту 25 частини 1 статті 2 Кодексу цивільного захисту України, небезпечна подія - подія, у тому числі катастрофа, аварія, пожежа, стихійне лихо, епідемія, епізоотія, епіфітотія, яка за своїми наслідками становить загрозу життю або здоров`ю населення чи призводить до завдання матеріальних збитків.

У розділі 6 Класифікатору зазначені коди надзвичайних ситуацій у наслідок пожеж та вибухів.

За визначенням ДСТУ 2272-06 "Пожежна безпека. Терміни та визначення основних понять" небезпечним чинником пожежі є прояв пожежі, що призводить чи може призвести до опечення, отруєння леткими продуктами згоряння або піролізу, травмування чи загибелі людей та (або) до заподіяння матеріальних, соціальних, екологічних збитків. До небезпечних факторів пожежі належать: підвищена температура, задимлення, погіршення складу газового середовища.

Згідно з вимогами пункту 33 частини 1 статті 2 Кодексу цивільного захисту України, пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю.

Таким чином, пожежі відносяться до надзвичайних ситуацій, а загроза життю та здоров`ю людей виникає не лише при наявності порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що безпосередньо можуть до неї призвести, але й за наявності інших порушень по нездійсненню заходів щодо захисту людей від шкідливого впливу небезпечних чинників при вже виниклій пожежі.

Отже, порушення, які були виявлені під час перевірки будівель та споруд відповідача були такими, що створювали загрозу життю та/або здоров`ю людей, а відтак і достатніми підставами для застосування до відповідача заходів реагування, саме у вигляді зупинення експлуатації будівель, споруд та приміщень Світлодолинської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів Мелітопольської районної ради Запорізької області правонаступником якої наразі є Терпіннівський опорний заклад загальної освіти І-ІІІ ступенів «Джерело» Терпіннівської сільської ради Мелітопольського району Запорізької області.

Встановлені та неусунені порушення, на переконання суду, свідчать про високі ризики пожежі та в разі настання техногенної або пожежної події можуть завдати істотну шкоду життю та здоров`ю людей як працівників, так і дітей Світлодолинської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів Мелітопольської районної ради Запорізької області, що є підставою для заборони її експлуатації.

Станом на дату прийняття рішення по справі відповідачем не надано доказів повного усунення встановлених під час перевірки порушень.

Щодо посилань відповідача на закріплене конституційне право учнів на здобуття освіти, суд зазначає, що встановлені порушення становлять загрозу життю та здоров`ю працівників школи та учнів. Відповідно до статті 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Щодо посилання відповідача на те, що він не є суб`єктом господарювання, суд зазначає наступне.

Статтею 55 Господарського кодексу України визначено поняття суб`єкта господарювання. Так, суб`єктами господарювання визнаються учасники господарських відносин, які здійснюють господарську діяльність, реалізуючи господарську компетенцію (сукупність господарських прав та обов`язків), мають відокремлене майно і несуть відповідальність за своїми зобов`язаннями в межах цього майна, крім випадків, передбачених законодавством.

Відповідно до пункту 1 частини другої цієї статті, суб`єктами господарювання є: господарські організації - юридичні особи, створені відповідно до Цивільного кодексу України, державні, комунальні та інші підприємства, створені відповідно до цього Кодексу, а також інші юридичні особи, які здійснюють господарську діяльність та зареєстровані в установленому законом порядку.

Статтею 22 Закону України «Про освіту» визначено організаційно- правовий статус закладів освіти, якою у відповідності до частини другої передбачено, що заклад освіти як суб`єкт господарювання може діяти в одному з таких статусів: бюджетна установа; неприбутковий заклад освіти; прибутковий заклад освіти.

Відповідно до п. 4, 5 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про повну загальну середню освіту», заклад загальної середньої освіти - юридична особа, основним видом діяльності якої є освітня діяльність, що провадиться на певному рівні (рівнях) повної загальної середньої освіти; заклад освіти, що забезпечує здобуття повної загальної середньої освіти - заклад загальної середньої освіти або заклад професійної (професійно-технічної), фахової передвищої чи вищої освіти, що провадить освітню діяльність на певному рівні (рівнях) повної загальної середньої освіти.

Так, згідно Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Ліцензійних умов провадження освітньої діяльності закладів освіти» № 1187 від 30 грудня 2015 pоку, освітня діяльність у сфері повної загальної середньої освіти - діяльність закладів загальної середньої освіти незалежно від типу і форми власності або структурного підрозділу іншого закладу освіти, спрямована на організацію забезпечення та реалізацію освітнього процесу за рівнями повної загальної середньої освіти (початкової освіти, базової середньої освіти, профільної середньої освіти).

Під час ліцензування встановлюється спроможність закладу освіти провадити освітню діяльність відповідно до встановлених цими Ліцензійними умовами вимог у сфері повної загальної середньої освіти - за рівнями повної загальної середньої освіти.

Відповідно листа Міністерства освіти і науки України № 1/9-554 від 13.10.2017 щодо нагальних питань впровадження Закону України «Про освіту», усі державні і комунальні заклади системи дошкільної і загальної середньої освіти мають отримати без проходження процедури ліцензування в обласних або Київській міській державних адміністраціях ліцензії на провадження освітньої діяльності на всі ті рівні освіти, на яких вони провадять відповідну освітню діяльність.

Відповідно до пп. 6 п. 1 ст. 7 Закону України «Про ліцензування видів господарської діяльності», до переліку видів господарської діяльності, що підлягають ліцензуванню належить освітня діяльність, яка ліцензується з урахуванням особливостей, визначених спеціальними законами у сфері освіти.

Оскільки інші терміни вживаються у значенні, визначеному Законами України «Про ліцензування видів господарської діяльності», ліцензіатом є суб`єкт господарювання, який має ліцензію на провадження встановленого законом виду господарської діяльності, відповідно до п.3 ст.1 Закону України «Про ліцензування видів господарської діяльності».

Отже, виходячи з вищезазначеного, заклади освіти є суб`єктами господарювання.

Згідно вимог статті 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Частиною 1 статті 72 КАС України визначено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що на момент розгляду справи наявні підстави для заборони експлуатації будівлі та приміщень Терпіннівського опорного закладу загальної освіти І-ІІІ ступенів «Джерело» Терпіннівської сільської ради Мелітопольського району Запорізької області, який є правонаступником - Світлодолинської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів Мелітопольської районної ради Запорізької області, а відтак позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Оскільки, відповідно до приписів ст. 139 КАС України, при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз, судові витрати у даному випадку з відповідача стягненню не підлягають.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 139, 143, 243-246 КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області (69002, м.Запоріжжя, вул. Фортечна, 65, ) до Терпіннівського опорного закладу загальної освіти І-ІІІ ступенів «Джерело» Терпіннівської сільської ради Мелітопольського району Запорізької області (72341, Запорізька область, Мелітопольський район, с. Терпіння, вул Таврійська, 7, ) про застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації, - задовольнити.

Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівлі та приміщень Терпіннівського опорного закладу загальної освіти І-ІІІ ступенів «Джерело» Терпіннівської сільської ради Мелітопольського району Запорізької області, за адресою: 72340, Запорізька область, Мелітопольський район, с. Світлодолинське, вул. Шкільна, буд. 14, шляхом зобов`язання Терпіннівського опорного закладу загальної освіти І-ІІІ ступенів «Джерело» Терпіннівської сільської ради Мелітопольського району Запорізької області повністю зупинити експлуатацію закладу за вказаною адресою, окрім робіт пов`язаних з усуненням порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, до повного усунення порушень, що повинно бути встановлено на підставі перевірки Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його (її) проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення у повному обсязі складено та підписано 26.01.2022.

Суддя Ю.В. Калашник