Справа № 460/6057/20
Суддя: У.М. Нор
Дата ухвалення: 2022-01-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

27 січня 2022 року м. Рівне №460/6057/20
Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Нор У.М. розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом

ОСОБА_1
доРівненської міської ради Управління земельних відносин виконавчого комітету Рівненської міської ради третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_2
визнання дій та результатів протиправними, про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинення певних дій, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі по тексту ОСОБА_1 , позивач) звернувся до Рівненського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Рівненської міської ради (відповідач 1) Управління земельних відносин виконавчого комітету Рівненської міської ради (відповідач 2) про визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними, зобов`язання утриматися від вчинення певних дій, визнання протиправним та скасування акта чи окремих його положень. Виходячи з змісту позовних вимог, з урахуванням заяви про зміну предмету позову від 27.08.2020 та від 07.12.2020 позивач просить суд:

визнати протиправними дії Управління земельних відносин виконавчого комітету Рівненської міської ради, щодо перевірки (на відповідність законодавству та нормативним актам, на відсутність накладання тощо), а також організації формування та затвердження Переліку (списку) вільних від забудови земельних ділянок, що розташовані в місті Рівному, питання про надання яких для ведення садівництва або для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, виносили на розгляд пленарних засідань сесії Рівненської міської ради, і які на момент подання Списку не надані у власність або в оренду, з подальшим включенням у такий Перелік (список) земельної ділянки площею 1000 м2 на АДРЕСА_1 , із кадастровим номером :01:034:0130, як такої, що підлягає до розподілу вільних від забудови земельних ділянок між учасниками бойових дій, які брали безпосередню участь в антитерористичній операції (операції Об`єднаних сил), та сім`ями, члени яких загинули під час участі в АТО (ООС), для передачі такої земельної ділянки безоплатно у власність;

Визнати протиправними дії Управління земельних відносин виконавчого комітету Рівненської міської ради, в частині організації проведення 29 липня 2020 року відповідного жеребкування, щодо земельної ділянки площею 1000 м2 на АДРЕСА_1 , із кадастровим номером :01:034:0130, як такої, що підлягає до розподілу вільних від забудови земельних ділянок між учасниками бойових дій, які брали безпосередню участь в антитерористичній операції (операції Об`єднаних сил), та сім`ями, члени яких загинули під час участі в АТО (ООС), для передачі такої земельної ділянки безоплатно у власність;

Визнати незаконним результат відповідного жеребкування, щодо земельної ділянки площею 1000 м2 на АДРЕСА_1 , із кадастровим номером :01:034:0130, як такої, що підлягає до розподілу вільних від забудови земельних ділянок між учасниками бойових дій, які брали безпосередню участь в антитерористичній операції (операції Об`єднаних сил), та сім`ями, члени яких загинули під час участі в АТО (ООС), для передачі такої земельної ділянки безоплатно у власність, проведення якого організовано 29 липня 2020 року Управлінням земельних відносин виконавчого комітету Рівненської міської ради;

Визнати протиправними дії Управління земельних відносин виконавчого комітету Рівненської міської ради, які виразилися у підготовці проєкту рішення Рівненської міської ради Про надання дозволу на розроблення проєкту землеустрою щодо відведення безоплатно у власність громадянину ОСОБА_2 земельної ділянки на АДРЕСА_1 (вільна від забудови земельна ділянка), який стосується земельної ділянки площею 1000 м2 на АДРЕСА_1 , із кадастровим номером :01:034:0130;

Визнати протиправними дії Рівненської міської ради, які виразилися у пропозиції включення до Порядку денного пленарного засідання чергової сорок першої сесії Рівненської міської ради, із порушенням обов`язку оприлюднювати інформацію в порядку, передбаченому Законом України Про доступ до публічної інформації, зокрема, додаткового питання Про надання дозволу на розроблення проєкту землеустрою щодо відведення безоплатно у власність громадянину ОСОБА_2 земельної ділянки на АДРЕСА_1 (вільна від забудови земельна ділянка), який стосується земельної ділянки площею 1000 м2 на АДРЕСА_1 , із кадастровим номером :01:034:0130, з подальшим його розглядом;

Визнати протиправним та скасувати окремі положення рішення Рівненської міської ради Про затвердження порядку денного першого пленарного засідання 41 сесії Рівненської міської ради від 13.08.2020 за № 7723, в частині включення до Порядку денного пленарного засідання чергової сорок першої сесії Рівненської міської ради, зокрема, додаткового питання Про надання дозволу на розроблення проєкту землеустрою щодо відведення безоплатно у власність громадянину ОСОБА_2 земельної ділянки на АДРЕСА_1 (вільна від забудови земельна ділянка), який стосується земельної ділянки площею 1000 м2 на АДРЕСА_1 , із кадастровим номером :01:034:0130, з подальшим його розглядом;

Визнати протиправним та скасувати рішення Рівненської міської ради Про надання дозволу на розроблення проєкту землеустрою щодо відведення безоплатно у власність громадянинові ОСОБА_2 вільної від забудови земельної ділянки на АДРЕСА_1 від 13.08.2020 за № 7731, який стосується земельної ділянки площею 1000 м2 на АДРЕСА_1 , із кадастровим номером :01:034:0130;

Зобов`язати Рівненську міську раду та її виконавчі органи утриматися від вчинення певних дій, щодо земельної ділянки площею 1000 м2 на АДРЕСА_1 , із кадастровим номером :01:034:0130, зокрема, включати таку земельну ділянку в Перелік (список) вільних від забудови земельних ділянок, що підлягають до розподілу між учасниками бойових дій, які брали безпосередню участь в антитерористичній операції (операції Об`єднаних сил), та сім`ями, члени яких загинули під час участі в АТО (ООС), для передачі земельної ділянки безоплатно у власність, проводити відповідне жеребкування, щодо такої земельної ділянки, відповідно до рішення Рівненської міської ради Про затвердження Порядку розподілу вільних від забудови земельних ділянок між учасниками бойових дій, які брали безпосередню участь в антитерористичній операції (операції Об`єднаних сил), та сім`ями, члени яких загинули під час участі в АТО (ООС), для передачі земельних ділянок безоплатно у власність від 02.07.2020 за № 7564, а також виносити на розгляд, розглядати та вирішувати питання про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою, передбаченої Законом України Про землеустрій від 22 травня 2003 року за № 858-IV, щодо вказаної земельної ділянки, а також виносити на розгляд, розглядати та затверджувати таку документацію із землеустрою, щодо вказаної земельної ділянки, та передавати таку земельну ділянку у власність чи в оренду, за виключенням, винесення на розгляд, розгляду та вирішення питання про затвердження проєкту землеустрою та передачу безоплатно у власність громадянину ОСОБА_1 земельної ділянки площею 1000 м2 на АДРЕСА_1 , із кадастровим номером :01:034:0130, до його остаточного вирішення Рівненською міською радою, після набрання рішенням суду законної сили у даній справі;

На обґрунтування позовних вимог позивач вказав що 09.02.2019 він звернувся до Рівненської міської ради із заявою про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення безоплатно у власність земельної ділянки площею 1000м.кв., за адресою: АДРЕСА_1 , для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд. Разом з тим через непослідовність, недобросовісність та необґрунтованість поведінки Рівненської міської ради та її виконавчих органів в порушення вимог Земельного кодексу України та регламенту Рівненської міської ради він не зміг реалізувати свої право на отримання безоплатно у власність спірної земельної ділянки чим порушено його права та законні інтереси. Більше того, на час звернення позивача до суду із вказаним позовом спірна земельна ділянка, всупереч вимогам викладеним у рішенні Рівненської міської ради Про затвердження Порядку розподілу вільних від забудови земельних ділянок між учасниками бойових дій, які брали безпосередню участь в антитерористичній операції (операції Об`єднаних сил), та сім`ями, члени яких загинули під час участі в АТО (ООС), для передачі земельних ділянок безоплатно у власність від 02.07.2020 за № 7564, незаконно була включена у Перелік земельних ділянок, які підлягають до розподілу виключно між учасниками АТО (ООС), та як наслідок, згідно відповідного жеребкування, була розподілена для передачі безоплатно у власність третій особі у даній справі ОСОБА_2 . На переконання позивача своїми діями Рівненська міська рада та її виконавчі органи штучно намагаються створити позивачу додаткові перешкоди у захисті його прав, свобод та інтересів. За таких обставин позивач звернувся до суду із вказаним позовом.

Ухвалою суду від 21.08.2020 відкрито провадження у справі. Позовну заяву прийнято до розгляду за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання у справі призначено на 10.09.2020.

10.09.2020 підготовче засідання у справі відкладено на 24.09.2020.

24.09.2020 підготовче судове засідання у справі не відбулось у зв`язку із тимчасовою непрацездатністю головуючої судді.

06.10.2020 підготовче судове засідання у справі відкладено на 27.10.2020.

27.10.2020 судове засідання у справі не відбулось у зв`язку із тимчасовою непрацездатністю головуючої судді.

Ухвалою суду від 02.11.2020 продовжено строк підготовчого провадження у справі. Підготовче судове засідання відкладено до 24.11.2020.

Ухвалою суду від 24.11.2020 залучено до розгляду справи в якості третьої особи на стороні відповідача ОСОБА_2 . Підготовче засідання у справі відкладено до 10.12.2020.

10.12.2020 підготовче судове засідання у справі відкладено на 22.12.2020.

Ухвалою суду від 22.12.2020 підготовче судове засідання відкладено до 12.01.2021.

Ухвалою суду за результатом підготовчого провадження від 12.01.2021 закінчено підготовче провадження у справі, розгляд справи по суті призначено у відкритому судовому засіданні на 04.02.2021.Продовжено відповідачам строк для подання відзиву на 5 днів з дня отримання копії ухвали.

Відзив на позовну заяву від Управління земельних відносин Виконавчого комітету Рівненської міської ради надійшов на адресу суду 21.01.2021.

З змісту поданого відзиву вбачається, що відповідач 2 проти позову заперечує. На обґрунтування своїх пояснень представник Управління земельних відносин Виконавчого комітету Рівненської міської ради вказує на те, що управління не є окремою юридичною особою чи колегіальним органом місцевого самоврядування на який відповідно до ст.ст.118-122 Земельного Кодексу України покладено обов`язок щодо прийняття рішень з питань надання дозволу чи затвердження проектних документацій щодо виділення земельних ділянок у власність.

Управління згідно затвердженого положення готує виключно проекти рішень та надає висновки які підлягають розгляду на сесії ради.

Крім того у поданих запереченнях представник відповідача 2 вказує на те, що Земельний кодекс України не забороняє органу місцевого самоврядування надавати дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення однієї і тої ж земельної ділянки кільком особам.

04.02.2021 судове засідання у справі не відбулось у зв`язку із перебуванням головуючої судді у відпустці.

Ухвалою суду від 08.02.2021 судове засідання у справі відкладено до 02.03.2021.

24.02.2021 представником позивача подано відповідь на відзив відповідача 2.

Ухвалою суду від 02.03.2021 судове засідання у справі відкладено на 16.03.2021 за клопотанням представників позивача.

16.03.2021 розгляд справи відкладено на 06.04.2021.

В судовому засіданні 06.04.2021 головуючим оголошено перерву до 27.04.2021.

27.04.2021 розгляд справи не відбувся у зв`язку із тимчасовою непрацездатністю головуючого судді.

Ухвалою суду від 11.05.2021 розгляд справ відкладено на 15.06.2021.

31.05.2021 на підставі розпорядження щодо призначення повторного автоматизованого розподілу справи проведено повторний авторозподіл справи між суддями Рівненського окружного адміністративного суду, за результатом якого справу передано на розгляд судді Нор У.М.

Ухвалою суду від 04.06.2021справу прийнято до провадження головуючою суддею Нор У.М. Повторно призначено підготовче засідання у справі на 27.07.2021.

27.07.2021 підготовче засідання у справі відкладено до 19.08.2021.

19.08.2021 в підготовчому засіданні оголошено перерву до 06.10.2021.

Ухвалою суду від 06.10.2021 за результатом підготовчого провадження у справі суд постановив закрити підготовче провадження у справі. Розгляд справи по суті призначити у відкритому судовому засіданні на 03.11.2021.

Водночас представник позивача подав до суду клопотання про розгляд справи без участі позивача та його представника. У поданому клопотанні підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити повністю, з підстав зазначених у відповідних заявах по суті справи, додатково вказавши, що представники суб`єкта владних повноважень всупереч вимогам ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України, не доказали правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності, яке оскаржується.

З`ясувавши обставини, на які учасники справи покликаються, як на підставу своїх вимог і заперечень та дослідивши у справі докази, якими вони обґрунтовуються, судом встановлено наступне.

Позивач маючи право на безоплатне набуття у власність із земель комунальної власності на підставі рішення органу місцевого самоврядування земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) 09.02.2019 звернувся до Рівненської міської ради із заявою про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення безоплатно у власність земельної ділянки площею 1000м.кв., за адресою: АДРЕСА_1 , для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд. (т.1 а.с. 47)

На підставі поданої заяви, за умови відсутності у визначений законом строк позитивного чи негативного рішення з приводу поданого клопотання про надання дозволу на розроблення проектної документації, позивачем замовлено розроблення такої документації у Товариства з обмеженою відповідальністю Західземпроек на підставі частини 7 статті 118 Земельного кодексу України без надання такого дозволу. Про що листом від 14.03.2019 було повідомлено Рівненську міську раду.(т.1 а.с. 52-55)

Згідно Висновку про погодження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки від 18.06.2019 № 01-11/818, Управління містобудування та архітектури виконавчого комітету Рівненської міської ради розглянувши вищевказаний проект землеустрою, погодило надання земельної ділянки, із кадастровим номером :01:034:0130 для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) у власність позивачу. (т 1 а.с.100)

Розроблений проект землеустрою погоджений експертом державної експертизи, як такий, що відповідає вимогам законодавства та прийнятим відповідно до нього нормативно-правовим актам. Про що складено відповідний Висновок про розгляд проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки від 07.05.2019 № 7311/82-19 (т.1 а.с.101).

За таких умов 24.09.2019 позивач звернувся до Рівненської міської ради із заявою про затвердження проекту землеустрою щодо вказаної земельної ділянки.

17.02.2020 міським головою видано розпорядження за № 175-р Про скликання чергової сорокової сесії Рівненської міської ради сьомого скликання, до якого додано проект Порядку денного та визначено перелік питань, які передбачалися до винесення на розгляд пленарного засідання чергової сорокової сесії Рівненської міської ради. До такого проекту Порядку денного було включено питання позивача під номером № 102 про затвердження проекту землеустрою щодо вказаної земельної ділянки. (т.1 а.с.182, 192)

Разом з тим 25.02.2020 позивач звернувся до міської ради із заявою про невнесення на розгляд і зняття з розгляду вищевказаного питання та повернення документації із землеустрою на доопрацювання.

27.02.2020 рішенням Рівненської міської ради за № 7178 Про затвердження порядку денного 1 пленарного засідання 40 сесії Рівненської міської ради, вищевказане питання позивача на розгляд пленарного засідання сесії міської ради, шляхом включення такого питання в Порядок денний із подальшим його затвердженням, не вносилося та в подальшому це питання міськими депутатами не розглядалося, а документація із землеустрою була повернута позивачу.(т.1 а.с. 222)

Водночас, на підставі рішення Рівненської міської ради Про затвердження Порядку розподілу вільних від забудови земельних ділянок між учасниками бойових дій, які брали безпосередню участь в антитерористичній операції (операції Об`єднаних сил), та сім`ями, члени яких загинули під час участі в АТО (ООС), для передачі земельних ділянок безоплатно у власність від 02.07.2020 за № 7564, спірна земельна ділянка на підставі протоколу №1 засідання комісії з метою жеребкування серед учасників бойових дій, які брали безпосередню участь в антитерористичній операції для надання їм безоплатно у власність земельних ділянок від 14.07.2020 включена у Перелік земельних ділянок, які підлягають до розподілу виключно між учасниками АТО (ООС) (т.2 а.с.116).

29.07.2020 за результатом відповідного жеребкування, на підставі Протоколу №4 засідання комісії з метою жеребкування серед учасників бойових дій, які брали безпосередню участь в антитерористичній операції для надання їм безоплатно у власність земельних ділянок спірна ділянка була розподілена для передачі безоплатно у власність гр. ОСОБА_2 . (т.2 а.с. 119).

Водночас 31.07.2020 позивач повторно звернувся до Рівненської міської ради із заявою про затвердження проекту землеустрою щодо відведення йому безоплатно у власність земельної ділянки, із кадастровим номером :01:034:0130.(т. а.с.108).

03.08.2020 Рівненським міським головою видано розпорядження за № 577-р Про скликання чергової сорок першої сесії Рівненської міської ради сьомого скликання, до якого додано проект Порядку денного та визначено перелік питань, які передбачалися до винесення на розгляд пленарного засідання чергової сорок першої сесії Рівненської міської ради. (т.3 а.с. 108).

До такого проекту Порядку денного було включено 94 питання. Серед яких питання щодо затвердження проекту відведення земельної ділянки із кадастровим номером :01:034:0130 було відсутнє (т.3 а.с. 109-120).

Проте, за результатом засідання погоджувальної ради щодо визначення порядку денного пленарного засідання 41 сесії Рівненської міської ради сьомого скликання протоколом від 10.08.2020 затверджено перелік додаткових питань, які пропонується внести до порядку денного 41 сесії Рівненської міської ради 13.08.2020. (Т.3 а.с. 123-126)

Серед переліку додаткових питань порядку денного було, зокрема, затверджено питання №128 Про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення безоплатно у власність громадянину ОСОБА_2 земельної ділянки на АДРЕСА_1 (Т.3 а.с.105).

Вказане питання включено та в подальшому рішенням Рівненської міської ради № 7723 від 13.08.2020 затверджено до переліку питань порядку денного (питання №10) пленарного засідання 41 сесії Рівненської міської ради (т.3 а.с. 141-160).

За таких умов 13.08.2020 рішенням Рівненської міської ради за № 7731 надано дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення безоплатно у власність земельної ділянки кадастровий номер :01:034:0130 для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд громадянинові ОСОБА_2

18.08.2020 позивач повторно подав заяву про не внесення на розгляд пленарних засідань Рівненської міської ради заяви про затвердження проекту землеустрою щодо відведення безоплатно йому у власність земельної ділянки, із кадастровим номером :01:034:0130. Водночас 17.08.2020 - звернувся до суду із вказаним позовом.

Оскаржувані позивачем дії та рішення відповідача 1 та відповідача 2, на його переконання, спрямовані на порушення його прав та інтересів щодо отримання у власність земельної ділянки із кадастровим номером :01:034:0130 в порядку визначеному ст. 118 -122 Земельного кодексу України.

Позивач наголошує на тому, що включення спірної земельної ділянки до Переліку земельних ділянок, які підлягають до розподілу виключно між учасниками АТО (ООС), жеребкування права на розроблення проекту землеустрою щодо відведення вказаної ділянки безоплатно у власність громадянину ОСОБА_2 та подальше прийняття Рівненською міською радою рішення Про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення безоплатно у власність земельної ділянки кадастровий номер :01:034:0130 для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд громадянинові ОСОБА_2 відбулось виключно за умов неналежного врядування з боку відповідачів.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам у справі суд виходить з наступного.

Завданням адміністративного судочинства відповідно до статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічних правовідносин, з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно пункту 1 резолютивної частини рішення Конституційного Суду України від 01.12.2004 № 18-рп/2004 (справа про охоронюваний законом інтерес) поняття охоронюваний законом інтерес, що вживається в частині першій статті 4 Цивільного процесуального кодексу України та інших законах України у логічно-смисловому зв`язку з поняттям права, треба розуміти як прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом, як зумовлений загальним змістом об`єктивного і прямо опосередкований у суб`єктивному праві простий легітимний дозвіл, що є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони з метою задоволення індивідуальних і колективних потреб, які не суперечать Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загально правовим засадам.

Ознаки, притаманні законному інтересу, визначені у вже згадуваному рішенні Конституційного Суду України від 01.12.2004 у справі № 1-10/2004. Поняття "охоронюваний законом інтерес" означає правовий феномен, який:

а) виходить за межі змісту суб`єктивного права;

б) є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони;

в) має на меті задоволення усвідомлених індивідуальних і колективних потреб;

г) не може суперечити Конституції і законам України, суспільним інтересам, загальновизнаним принципам права;

д) означає прагнення (не юридичну можливість) до користування у межах правового регулювання конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом;

є) розглядається як простий легітимний дозвіл, тобто такий, що не заборонений законом.

Охоронюваний законом інтерес регулює ту сферу відносин, заглиблення в яку для суб`єктивного права законодавець вважає неможливим або недоцільним. Розмежовуючи суб`єктивне право, і пов`язаний з ним інтерес, Конституційний Суд України зазначає, що перше є особливим дозволом, тобто дозволом, що відображається у відомій формулі: "Дозволено все, що передбачено у законі", а друге - простим дозволом, тобто дозволом, до якого можна застосовувати не менш відоме правило: "Дозволено все, що не забороняється законом".

Інтерес, навіть перебуваючи під охороною закону чи права, на відміну від суб`єктивного права, не має такої правової можливості, як останнє, оскільки не забезпечується юридичним обов`язком іншої сторони. Законний інтерес відбиває лише легітимне прагнення свого носія до того, що не заборонено законом, тобто тільки його бажання, мрію, потяг до нього, а отже - й не юридичну, а фактичну (соціальну) можливість.

Це прагнення у межах сфери правового регулювання до користування якимось конкретним матеріальним або нематеріальним благом. Відмінність такого блага від блага, яке охоплюється змістом суб`єктивного права, полягає в тому, що користування благом, на яке особа має право, визначається можливістю в рамках закону, а до якого має законний інтерес - без вимог певних дій від інших осіб або чітко встановлених меж поведінки.

Водночас з огляду на вимоги статей 2, 5 КАС України, об`єктом судового захисту в адміністративному судочинстві є не будь-який законний інтерес, а порушений суб`єктом владних повноважень.

Згідно з частиною 1 статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Виходячи з змісту заявлених позовних вимог предмету та підстав позову вбачається, що позивач звернувся до суду з вказаним позовом з метою захисту свого права (законного інтересу) на одержання безоплатно у власність земельної ділянки на підставі та в порядку визначених статтями 118-122 Земельного кодексу України.

Водночас, суд звертає увагу на те, що підставою звернення до суду із вказаним позовом позивач вказує - неналежне врядування збоку відповідачів (Рівненської міської ради та Управління земельних відносин Виконавчого комітету Рівненської міської ради).

Зокрема їхніми діями та рішеннями, на думку позивача, створюються перешкоди щодо отримання ним у власність земельної ділянки із кадастровим номером :01:034:0130, яка була сформована за його заявою про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення безоплатно у власність земельної ділянки від 09.02.2019.

Пунктом 1 частини першої статті 19 КАС України визначено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб і суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Отже, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), прийнятих або вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій, крім спорів, для яких законом установлений інший порядок судового вирішення.

Публічно-правовий спір має особливий суб`єктний склад. Участь суб`єкта владних повноважень є обов`язковою ознакою для того, щоб класифікувати спір як публічно-правовий. Проте сама по собі участь у спорі суб`єкта владних повноважень не дає підстав ототожнювати спір із публічно-правовим та відносити його до справ адміністративної юрисдикції.

Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин та стосується саме цих відносин.

За таких обставин враховуючи суб`єктний склад спірних правовідносин та підставу звернення позивача до суду із вказаним позовом, суд доходить висновку, що вказаний спір є публічно правовим і підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Що ж стосується права позивача на отримання безоплатно у власність земельної ділянки, суд вважає за необхідне зазначити наступне:

Частиною першою статті 116 Земельного кодексу України встановлено, що громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом або за результатами аукціону.

Відповідно до частини 6 статті 118 Земельного кодексу України громадяни, зацікавлені в одержанні безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності для ведення фермерського господарства, ведення особистого селянського господарства, ведення садівництва, будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибної ділянки), індивідуального дачного будівництва, будівництва індивідуальних гаражів у межах норм безоплатної приватизації, подають клопотання до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу.

Частиною 7 статті 118 Земельного кодексу України передбачено, що відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, розглядає клопотання у місячний строк і дає дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або надає мотивовану відмову у його наданні. Підставою відмови у наданні такого дозволу може бути лише невідповідність місця розташування об`єкта вимогам законів, прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, генеральних планів населених пунктів та іншої містобудівної документації, схем землеустрою і техніко-економічних обґрунтувань використання та охорони земель адміністративно-територіальних одиниць, проектів землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів, затверджених у встановленому законом порядку.

Частиною 1 статті 123 Земельного кодексу України передбачено, що надання земельних ділянок державної або комунальної власності у користування здійснюється Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, органами виконавчої влади або органами місцевого самоврядування.

Рішення зазначених органів приймається на підставі проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок у разі: надання земельної ділянки із зміною її цільового призначення; формування нової земельної ділянки (крім поділу та об`єднання).

Проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки розробляється за замовленням громадян суб`єктами господарювання, що є виконавцями робіт із землеустрою згідно із законом, у строки, що обумовлюються угодою сторін.

Відповідно до частини другої статті 50 Закону України Про землеустрій проекти землеустрою щодо відведення земельних ділянок погоджуються та затверджуються в порядку, встановленому Земельним кодексом України.

Відповідно до частини шостої статті 186 Земельного кодексу України проекти землеустрою щодо відведення земельних ділянок погоджуються в порядку, встановленому статтею 186-1 цього Кодексу, і затверджуються Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, органами виконавчої влади або органами місцевого самоврядування відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу.

У відповідності до частини сімнадцятої цієї ж статті Земельного кодексу України підставою для відмови у погодженні документації із землеустрою може бути лише невідповідність її положень вимогам законів та прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, документації із землеустрою або містобудівної документації.

Відповідно до частини першої статті 186-1 Земельного кодексу України проект землеустрою щодо відведення земельних ділянок усіх категорій та форм власності (крім земельних ділянок зони відчуження та зони безумовного (обов`язкового) відселення території, що зазнала радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи) підлягає обов`язковому погодженню з територіальним органом центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.

Частиною другою статті 186-1 Земельного кодексу України встановлено, що проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки у межах населеного пункту або земельної ділянки за межами населеного пункту, на якій розташовано об`єкт будівництва або планується розташування такого об`єкта (крім проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки зони відчуження або зони безумовного (обов`язкового) відселення території, що зазнала радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи), подається також на погодження до структурних підрозділів районних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій у сфері містобудування та архітектури, а якщо місто не входить до території певного району, - до виконавчого органу міської ради у сфері містобудування та архітектури, а в разі, якщо такий орган не утворений, - до органу виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань містобудування та архітектури чи структурного підрозділу обласної державної адміністрації з питань містобудування та архітектури.

Відповідно до частин четвертої статті 186-1 Земельного кодексу України розробник подає на погодження до органу, визначеного в частині першій цієї статті, за місцем розташування земельної ділянки оригінал проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки, а до органів, зазначених у частинах другій і третій цієї статті, - завірені ним копії проекту.

Частиною п`ятою цієї ж статті Земельного кодексу України визначено, що органи, зазначені в частинах першій - третій цієї статті, зобов`язані протягом десяти робочих днів з дня одержання проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або копії такого проекту безоплатно надати або надіслати рекомендованим листом з повідомленням розробнику свої висновки про його погодження або про відмову в такому погодженні з обов`язковим посиланням на закони та прийняті відповідно до них нормативно-правові акти, що регулюють відносини у відповідній сфері.

Відповідно до частини шостої статті 186-1 Земельного кодексу України підставою для відмови у погодженні проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки може бути лише невідповідність його положень вимогам законів та прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, документації із землеустрою або містобудівній документації.

У разі якщо проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки підлягає обов`язковій державній експертизі землевпорядної документації, погоджений проект подається замовником або розробником до центрального органу виконавчої влади, що здійснює реалізацію державної політики у сфері земельних відносин, або його територіального органу для здійснення такої експертизи.

Слід також зазначити, що проект землеустрою підлягає обов`язковому погодженню з територіальним органом центрального органу виконавчої влади, який за результатом перевірки обов`язкових до подання документів, передбачених статті 50 Закону України Про землеустрій, надає вмотивований висновок стосовно можливості його затвердження.

Відповідно до частини дев`ятої статті 118 Земельного кодексу України відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, у двотижневий строк з дня отримання погодженого проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки (а в разі необхідності здійснення обов`язкової державної експертизи землевпорядної документації згідно із законом - після отримання позитивного висновку такої експертизи) приймає рішення про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та надання її у власність.

Одержання відповідною місцевою радою, до повноважень якої належить розпорядження земельною ділянкою комунальної власності, погодженого у встановленому законом порядку проекту землеустрою щодо відведення такої земельної ділянки у власність, є підставою для прийняття рішення про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та надання її у власність.

При цьому, відмова органу виконавчої влади чи органу місцевого самоврядування у передачі земельної ділянки у власність або залишення клопотання без розгляду можуть бути оскаржені до суду (ч. 10 ст. 118 ЗК України).

Таким чином, рішення про надання дозволу на розробку проєкту землеустрою є стадією процесу отримання права власності чи користування на земельну ділянку.

Звернення особи до органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування з метою отримання земельної ділянки у власність чи користування зумовлене інтересом особи на отримання цієї земельної ділянки, за відсутності для цього законних перешкод.

Зазначений інтерес, у випадку формування земельної ділянки за заявою такої особи та поданими документами, підлягає правовому захисту.

Матеріалами справи підтверджується, що позивач вжив усіх залежних від нього заходів щодо розроблення, погодження та подачі на затвердження проекту землеустрою згідно з вимогами ч. 9 ст. 118 Земельного кодексу України. Зокрема вказаний проект землеустрою погоджено Управлінням містобудування та архітектури Виконавчого комітету Рівненської міської ради від 18.06.2019 №01-11/818 та пройшов обов`язкову державну експертизу (висновок від 07.05.2016 №7311/82-19).

Саме за його заявою було сформовано земельну ділянку кадастровий номер :01:034:0130.

Вищенаведене свідчить про добросовісний характер дій позивача при отриманні земельної ділянки у власність, який відповідно набув право та законний інтерес правомірне очікування та законне сподівання щодо завершення процесу приватизації та отримання цієї земельної ділянки у власність, у встановленому законом порядку.

Водночас за змістом статті 118 ЗК України завершальним етапом процедури безоплатної приватизації земельних ділянок є саме затвердження проєкту землеустрою та передача (надання) земельної ділянки у власність.

Однак, враховуючи заяву позивача про невнесення на розгляд і зняття питання про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність та повернення документації із землеустрою на доопрацювання від 25.02.2020 вказане питання на розгляд сесії Рівненської міської ради не виносилось.

Разом з тим, на підставі рішення Рівненської міської ради Про затвердження Порядку розподілу вільних від забудови земельних ділянок між учасниками бойових дій, які брали безпосередню участь в антитерористичній операції (операції Об`єднаних сил), та сім`ями, члени яких загинули під час участі в АТО (ООС), для передачі земельних ділянок безоплатно у власність від 02.07.2020 за № 7564, яким затверджено Порядок розподілу земельних ділянок між учасниками бойових дій, які брали безпосередню участь в антитерористичній операції (операції Об`єднаних сил), та сім`ями, члени яких загинули під час участі в антитерористичній операції (операції Об`єднаних сил), для передачі земельних ділянок безоплатно у власність, земельна ділянка по АДРЕСА_1 площею 1000кв.м. (кадастровий номер :01:034:0130) відповідно до протоколу №1 засідання комісії з метою жеребкування серед учасників бойових дій, які брали безпосередню участь в антитерористичній операції для надання їм безоплатно у власність земельних ділянок від 14.07.2020, включена до Переліку вільних від забудови земельних ділянок, що розташовані в м.Рівне з числа земель запасу комунальної власності територіальної громади Рівненської міської ради та можуть бути передані у власність учасникам бойових дій. .

Відповідно до Протоколу №4 засідання комісії з метою жеребкування серед учасників бойових дій, які брали безпосередню участь в антитерористичній операції для надання їм безоплатно у власність земельних ділянок від 29.07.2020 вказана земельна ділянка розподілена громадянину ОСОБА_2 .

Саме за таких умов, за наявності повторного звернення позивача із заявою про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та передання її у власність від 31.07.2020 (зареєстрованого за вхідним №126084 від 03.08.2020) Рішенням Рівненської міської ради №7731 від 13.08.2020 надано дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки площею 1000кв.м. на АДРЕСА_1 (кадастровий номер :01:034:0130) безоплатно у власність для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд - ОСОБА_2 ..

Вказана поведінка відповідачів на переконання суду не відповідає критеріям правомірності рішень, дій суб`єкта владних повноважень визначених частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суд наголошує на тому, що реальні законні сподівання на оформлення права власності на земельну ділянку виникають не після отримання дозволу на розроблення проєкту землеустрою, чи погодження проєкту у порядку статті 186-1 ЗК України, а саме з моменту звернення до відповідного органу виконавчої влади, чи органу місцевого самоврядування із проханням затвердити погоджений проєкт землеустрою та передання земельної ділянки у власність, оскільки до цього моменту особа повинна усвідомлювати, що земельна ділянка може бути надана у власність іншій особі.

Водночас погодження та затвердження проєкту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність, яка раніше сформована на підставі проєкту землеустрою іншої особи, порушує законний інтерес такої особи щодо можливості завершити розпочату ним відповідно до вимог чинного законодавства процедуру приватизації земельної ділянки та суперечить вимогам землеустрою.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі Пайн Велей Девелопментс ЛТД проти Ірландії від 29.11.1991, власники мають право претендувати щонайменше на законне сподівання на можливість користуватися своєю власністю. Поняття майно у статті 1 Першого протоколу має автономне значення, яке не обмежується власністю на фізичні речі. Воно є незалежним від формальної класифікації в національному праві: деякі інші права та інтереси, що складають активи, можуть розглядатися як право власності і, таким чином, як майно в цілях даного положення. Відповідно, вказана стаття може застосовуватися для захисту обґрунтованих сподівань та правомірних очікувань, щодо певного стану речей у майбутньому.

Також в постанові від 30.08.2018 по справі № 817/586/17 Верховний Суд наголосив, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, одним із суттєвих елементів якого є принцип юридичної визначеності. Цей принцип має різні прояви, зокрема, через принцип належного урядування. Принцип належного урядування, зокрема, передбачає, що державні органи повинні діяти в належний і найбільш послідовний спосіб. При цьому, на них покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливості уникати виконання своїх обов`язків.

Крім того у рішеннях Європейського суду з прав людини склалася практика, яка підтверджує, що дискреційні повноваження не повинні використовуватися свавільно, а суд повинен контролювати рішення, прийняті на підставі реалізації дискреційних повноважень, максимально ефективно (рішення у справі "Hasan and Chaush v. Bulgaria" № 30985/96).

Суд також вважає за необхідне звернути увагу на те, що відповідно до рішення Рівненської міської ради Про затвердження Порядку розподілу вільних від забудови земельних ділянок між учасниками бойових дій, які брали безпосередню участь в антитерористичній операції (операції Об`єднаних сил), та сім`ями, члени яких загинули під час участі в АТО (ООС), для передачі земельних ділянок безоплатно у власність від 02.07.2020 за № 7564, затверджено Порядок розподілу земельних ділянок між учасниками бойових дій, які брали безпосередню участь в антитерористичній операції (операції Об`єднаних сил), та сім`ями, члени яких загинули під час участі в антитерористичній операції (операції Об`єднаних сил), для передачі земельних ділянок безоплатно у власність.

Згідно пункту 4 вказаного рішення Управлінню земельних відносин виконавчого комітету Рівненської міської ради доручено перевірити (на відповідність законодавству та нормативним актам, на відсутність накладання тощо) перелік вільних від забудови земельних ділянок, що розташовані в місті Рівному, питання про надання яких для ведення садівництва або для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд виносили на розгляд пленарних засідань сесій Рівненської міської ради, і які на момент подання списку не надані у власність або в оренду.

Таким чином, обов`язковою умовою включення земельної ділянки до Переліку земельних ділянок що підлягають до розподілу серед учасників АТО (ООС), є винесення на розгляд пленарних засідань сесій Рівненської міської ради відповідного питання про надання такої земельної ділянки у власність чи в оренду, а також факт не надання її у власність або в оренду, на момент подання списку ділянок для жеребкування та подальшої передачі у власність.

Водночас матеріалами справи установлено, що згідно пункту 1 рішення Рівненської міської ради за № 7178 Про затвердження порядку денного 1 пленарного засідання 40 сесії Рівненської міської ради, органом місцевого самоврядування затверджено Порядок денний 1 пленарного засідання 40 сесії Рівненської міської ради та винесено на розгляд депутатів відповідні питання згідно додатку, у якому питання позивача, під номером № 102, про затвердження документації із землеустрою, щодо спірної земельної ділянки, відсутнє.

При цьому, відповідно до пункту 2 цього ж рішення, міською радою прийнято рішення про не внесення до Порядку денного ряду питань, запланованих до розгляду згідно з розпорядженням міського голови від 17.02.2020 № 175-р, в тому числі, питання позивача, під номером № 102, про передачу у власність спірної земельної ділянки.

Таким чином, вищевказане питання позивача про затвердження документації із землеустрою на спірну земельну ділянку, не виносилося на розгляд пленарного засідання сесії Рівненської міської ради, у передбачений Регламентом спосіб та в подальшому це питання не розглядалося.

Також, дане питання не виносилося і не розглядалося депутатами на стадії вирішення заяви про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою, оскільки у даному випадку позивач скористався принципом мовчазної згоди.

Європейський суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу належного урядування. Він передбачає, що в разі коли йдеться про питання загального інтересу, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (див. рішення у справах Беєлер проти Італії [ВП] (Beyeler v. Italy [GC]), заява № 33202/96, п. 120, ECHR 2000, Онер`їлдіз проти Туреччини [ВП] (Oneryэldэz v. Turkey [GC]), заява № 48939/99, п. 128, ECHR 2004-XII, Megadat.com S.r.l. проти Молдови (Megadat.com S.r.l. v. Moldova), заява № 21151/04, п. 72, від 8 квітня 2008 року, і Москаль проти Польщі (Moskal v. Poland), заява № 10373/05, п. 51, від 15 вересня 2009 року). Також, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (див., наприклад, рішення у справах Лелас проти Хорватії (Lelas v. Croatia), заява № 55555/08, п. 74, від 20.05.2010 року, і Тошкуце та інші проти Румунії (Toscuta and Others v. Romania), заява № 36900/03, п. 37, від 25.11.2008) і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 17 грудня 2019 року у справі № 160/8324/19 (адміністративне провадження № Пз/9901/20/19).

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що в даній справі має місце неналежне, недобросовісне та несправедливе врядування з боку другого відповідача, яким всупереч рішенню Рівненської міської ради від 02.07.2020 за № 7564, та затвердженого ним Порядку розподілу земельних ділянок між учасниками АТО (ООС), протиправно організовано формування та затвердження Переліку (списку) вільних від забудови земельних ділянок, з подальшим включенням до такого Переліку спірної земельної ділянки та її жеребкуванням серед учасників АТО (ООС), наслідком чого стало прийняття відповідачем першим оспорюваних рішень від 13.08.2020 за № 7731 та від 13.08.2020 за № 7723, щодо спірної земельної ділянки, із кадастровим номером :01:034:0130.

За таких обставин суд доходить висновку про те, що позовні вимоги позивача в частині:

- визнання протиправними дії Управління земельних відносин виконавчого комітету Рівненської міської ради, щодо перевірки (на відповідність законодавству та нормативним актам, на відсутність накладання тощо), а також організації формування та затвердження Переліку (списку) вільних від забудови земельних ділянок, що розташовані в місті Рівному, питання про надання яких для ведення садівництва або для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, виносили на розгляд пленарних засідань сесії Рівненської міської ради, і які на момент подання Списку не надані у власність або в оренду, з подальшим включенням у такий Перелік (список) земельної ділянки площею 1000 м2 на вулиці Київській в місті Рівне, із кадастровим номером :01:034:0130, як такої, що підлягає до розподілу вільних від забудови земельних ділянок між учасниками бойових дій, які брали безпосередню участь в антитерористичній операції (операції Об`єднаних сил), та сім`ями, члени яких загинули під час участі в АТО (ООС), для передачі такої земельної ділянки безоплатно у власність;

- визнання протиправними дії Управління земельних відносин виконавчого комітету Рівненської міської ради, в частині організації проведення 29 липня 2020 року відповідного жеребкування, щодо земельної ділянки площею 1000 м2 на вулиці Київській в місті Рівне, із кадастровим номером :01:034:0130, як такої, що підлягає до розподілу між учасниками бойових дій, які брали безпосередню участь в антитерористичній операції (операції Об`єднаних сил), та сім`ями, члени яких загинули під час участі в АТО (ООС), як вільна від забудови земельна ділянка, для передачі такої земельної ділянки безоплатно у власність - є обгрунтованими і підлягають задоволенню.

Суд наголошує на тому, що місцеве самоврядування в Україні - це гарантоване державою право та реальна здатність територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища, міста - самостійно або під відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України (ч. 1 ст. 2 ЗУ Про місцеве самоврядування в Україні).

Місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст (ч. 2 ст. 2 ЗУ Про місцеве самоврядування в Україні).

Відповідно до ч. 1 ст. 10 ЗУ Про місцеве самоврядування в Україні сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Відповідно до ч. 1 ст. 46 ЗУ Про місцеве самоврядування в Україні сільська, селищна, міська, районна у місті (у разі її створення), районна, обласна рада проводить свою роботу сесійно. Сесія складається з пленарних засідань ради, а також засідань постійних комісій ради.

Відповідно до змісту ч. 3 ст. 46 ЗУ Про місцеве самоврядування в Україні пленарні засідання ради проводяться відповідно до вимог цього Закону та регламенту ради.

Рішенням Рівненської міської ради від 23.05.2016 за № 786 затверджено Регламент Рівненської міської ради сьомого скликання.

Відповідно до п. 1.3 ст. 1 Розділу І Регламенту, регламент Рівненської міської ради встановлює порядок діяльності Рівнеради, скликання сесій Рівнеради, підготовки і розгляду нею питань, прийняття рішень Рівнеради та з інших процедурних питань, порядок роботи сесії Рівнеради, порядок проведення пленарних засідань Рівнеради, порядок затвердження структури виконавчих та інших органів Рівнеради, порядок їх формування, обрання та затвердження посадових осіб Рівнеради, порядок формування та організації роботи постійних комісій, тимчасових контрольних комісій та інших органів Рівнеради, порядок участі депутатських фракцій і груп у роботі та інші процедури, які випливають з повноважень Рівнеради, встановлених Конституцією України і законами України.

Відповідно до п. 1.6 ст. 1 Розділу І Регламенту, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їхні посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією України та законами України. Виключна компетенція Рівнеради передбачена статтею 26 Закону України Про місцеве самоврядування в Україні.

Відповідно до п. 21.2 ст. 21 Розділу ІІІ Регламенту, Міський голова видає розпорядження про скликання сесії (пленарного засідання), яке доводиться до відома депутатів, засобів масової інформації та населення не пізніш як за 10 днів до дати проведення сесії (пленарного засідання), із зазначенням часу скликання, місця проведення та питань, які передбачається винести на розгляд Рівнеради. Вказане розпорядження та всі додатки також висилаються на адреси електронної пошти депутатів.

Відповідно до п. 23.1 ст. 23 Розділу ІІІ Регламенту, перед відкриттям кожного пленарного засідання проводиться реєстрація депутатів особисто з підтвердженням своєї присутності власноручним підписом, а також за допомогою системи електронного голосування. Депутат зобов`язаний брати особисту участь у пленарному засіданні Рівнеради. У разі неможливості прибути на пленарне засідання депутат зобов`язаний поінформувати секретаря міської ради або апарат ради та вказати відповідні причини. У разі відсутності такого повідомлення вважається, що депутат відсутній без поважних причин.

Відповідно до п. 23.2 цієї ж статті та розділу Регламенту, про відкриття сесії Рівнеради оголошує головуючий на засіданні на початку першого пленарного засідання. Після відкриття оголошується, яка кількість депутатів прибула на пленарне засідання, а також оголошуються прізвища відсутніх депутатів (кожного окремо) із вказанням причин відсутності, якщо такі відомі.

Відповідно до п. 23.3 цієї ж статті та розділу Регламенту, кожна сесія Рівнеради починається і завершується виконанням у залі засідань Державного Гімну України.

Відповідно до п. 25.1 ст. 25 Розділу ІІІ Регламенту, порядок денний сесії Рівнеради формує міський голова відповідно до: 1) затвердженого Рівнерадою плану роботи Рівнеради; 2) пропозицій секретаря міської ради; 3) пропозицій депутатських фракцій, постійних комісій, депутатів; 4) пропозицій виконавчого комітету; 5) пропозицій, внесених у порядку місцевих ініціатив, громадських слухань, петицій.

Відповідно до п. 25.5 цієї ж статті та розділу Регламенту, пропозиція щодо кожного питання, яке пропонується включити до проекту порядку денного сесії, подається з проектом рішення, яке пропонується прийняти за цією пропозицією, підготовленим згідно з вимогами цього Регламенту. Проекти рішень попередньо обговорюються депутатами, постійними комісіями, іншими зацікавленими сторонами та можуть бути обговорені громадськістю, зокрема на сайті Рівнеради.

До розпорядження міського голови про скликання сесії Рівнеради не можуть бути включені питання (проекти рішень), які не були оприлюднені у строки, визначені Законом України "Про доступ до публічної інформації", та які попередньо не були розглянуті відповідною постійною комісією Рівнеради.

Відповідно до п. 26.1 ст. 26 Розділу ІІІ Регламенту, пропозиції щодо питань, які виносяться на розгляд Рівнеради, можуть вноситися міським головою, постійними комісіями, депутатами, виконавчим комітетом Рівнеради, головою місцевої державної адміністрації, головою обласної ради, загальними зборами громадян, членами територіальної громади в порядку, визначеному законодавством, статутом громади та рішеннями Рівнеради. Пропозиції щодо прийняття рішень, які відповідно до закону є регуляторними актами, вносяться з урахуванням вимог Закону України Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності. Кожна пропозиція повинна містити зазначення суб`єкта подання.

Відповідно до п. 26.2 цієї ж статті та розділу Регламенту, ініціатор внесення є автором проекту рішення. Ініціатор внесення має право на визначення (заміну) доповідача (доповідати самостійно, або доручити на власний розсуд це будь-якій іншій особі).

Підставою для включення до порядку денного сесії залежно від того, хто із суб`єктів є ініціатором, можуть бути: 1) розпорядження міського голови; 2) рішення постійної комісії щодо внесення питання на розгляд Рівнеради; 3) звернення депутата (депутатів), голови місцевої державної адміністрації, голови обласної ради до міського голови; 4) письмове звернення депутатської фракції до міського голови, підписане її керівниками; 5) рішення виконавчого комітету Рівнеради про внесення питання на розгляд Рівнеради; 6) протокол проведених відповідно до вимог Статуту територіальної громади загальних зборів громадян, на яких прийнято рішення про місцеву ініціативу; 7) рішення (резолюції) громадських слухань; 8) розгляд електронних петицій громадян.

Відповідно до п. 27.1 ст. 27 Розділу ІІІ Регламенту, підготовка проектів рішень на розгляд Рівнеради здійснюється відповідно до Закону України Про місцеве самоврядування в Україні, інших законів України та цього Регламенту. Підготовку питань, що вносяться на розгляд Рівнеради, організовує секретар міської ради.

Відповідно до п. 27.2 цієї ж статті та розділу Регламенту, проекти рішень повинні бути оформленні відповідно до вимог цього Регламенту і погоджені відповідно до вимог цього Регламенту. Проект рішення, що планується винести на розгляд Рівнеради, подається секретарю міської ради в друкованому та електронному вигляді не пізніше як за 20 робочих днів до дати розгляду, крім випадків, визначених законом, чи в разі виникнення надзвичайних ситуацій та інших невідкладних випадків, передбачених законом, з пояснювальною запискою, яка містить посилання на надзвичайну ситуацію чи інший невідкладний випадок, визначений законом у разі необхідності.

Відповідно до п. 28.1 ст. 28 Розділу ІІІ Регламенту, розгляд проектів рішень на пленарних засіданнях Рівнеради може включати в себе: 1) відхилення проекту рішення (рішення не набрало необхідної кількості голосів); 2) відмову в ухваленні рішення; 3) передачу проекту рішення на доопрацювання чи відкладення для додаткового вивчення із встановленням строків; 4) опублікування проекту рішення для публічного обговорення, доопрацювання його з урахуванням наслідків обговорення і повторне подання на перше читання; 5) прийняття проекту рішення за основу (з можливим доопрацюванням) і доручення відповідним виконавчим органам Рівнеради підготувати проект рішення на друге читання; 6) обговорення і схвалення проекту рішення постатейно та в цілому (друге читання).

Якщо щодо проекту рішення є альтернативні пропозиції, то головуючий зобов`язаний поставити ці пропозиції на голосування в порядку їх надходження.

Відповідно до п. 29.1 ст. 29 Розділу ІІІ Регламенту Рівненської міської ради, секретар міської ради забезпечує попереднє обговорення постійними комісіями та оприлюднення проектів рішень, що виносяться на розгляд Рівнеради, шляхом розміщення їх на сайті Рівнеради, з обов`язковим виконанням вимог Законів України Про доступ до публічної інформації, Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності та розсиланням інформації про нові надходження в базі проектів рішень на вимогу депутата Рівнеради.

Відповідно до п. 30.1 ст. 30 Розділу ІІІ Регламенту, пленарні засідання є складовою частиною сесії Рівнеради. За необхідності розгляд питань порядку денного за рішенням Рівнеради розбивається на два і більше пленарних засідання.

Відповідно до п. 30.2 цієї ж статті та розділу Регламенту, на початку пленарного засідання Рівнерада визначає порядок роботи. Пленарне засідання Рівнеради відбувається в такому порядку: 1) реєстрація депутатів та повідомлення про відсутність; 2) вступне слово головуючого про відкриття сесії Рівнеради; 3) затвердження порядку денного та регламенту роботи сесії (час обговорення поточного питання тощо); 4) вирішення процедурних питань проведення сесії; 5) обговорення питань порядку денного та голосування за них; 6) розгляд депутатських запитів; 7) розгляд питання порядку денного "Різне", під час якого розглядаються заяви, звернення; 8) закриття сесії Рівнеради.

Відповідно до п. 33.1 ст. 33 Розділу ІІІ Регламенту, проект порядку денного пленарного засідання оголошується головуючим на початку та приймається за основу. Пропозиції про зміни та доповнення до проекту порядку денного (виключення окремих питань, що не потребують інформування громади, зміна черговості розгляду вже включених питань тощо) ставляться головуючим на голосування в порядку їх надходження.

Відповідно до п. 33.2 цієї ж статті та розділу Регламенту, порядок денний приймається в цілому. В разі неприйняття порядку денного в цілому головуючий проводить голосування по кожному пункту окремо.

Відповідно до п. 33.3 цієї ж статті та розділу Регламенту, питання порядку денного пленарного засідання розглядаються в тій послідовності, в якій їх включено до порядку денного засідання.

Відповідно до п. 33.7 цієї ж статті та розділу Регламенту, перед закриттям пленарного засідання головуючий на засіданні уточнює приблизний час проведення наступного пленарного засідання сесії Рівнеради та оголошує питання, які є предметом сесії, але не були включені до порядку денного або не були розглянуті на поточному пленарному засіданні, а тому підлягають розгляду на наступному пленарному засіданні сесії Рівнеради. Точна дата проведення пленарного засідання сесії доводиться до відома не раніше ніж за 20 днів до його проведення (в разі відсутності форс мажорних обставин).

Відповідно до п. 33.8 цієї ж статті та розділу Регламенту, послідовність розгляду питань порядку денного головуючий може змінити лише за рішенням Рівнеради. В ході пленарного засідання Рівнерада має право повернутись до внесення змін до порядку денного, таке повернення здійснюється рішенням Рівнеради за пропозицією депутата, депутатської фракції. Таке рішення про повернення є процедурним.

Відповідно до п. 33.9 ст. 39 Розділу ІІІ Регламенту Рівненської міської ради, питання, які попередньо не були розглянуті відповідною постійною комісією Рівнеради та не були оприлюднені, не можуть бути внесені (тобто включені) до порядку денного сесії Рівнеради.

Відповідно до ст. 41 Розділу ІІІ Регламенту Рівненської міської ради, установлено порядок голосування та прийняття рішення Рівнеради.

Згідно з п. 42.5. ст. 42 Розділу ІІІ Регламенту Рівненської міської ради, рішення Рівнеради з мотивів їх невідповідності Конституції України або законам України можуть бути визнані незаконними в судовому порядку.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 50 Закону України Про місцеве самоврядування в Україні, секретар міської ради організує підготовку сесій ради, питань, що вносяться на розгляд ради, забезпечує оприлюднення проектів рішень ради відповідно до Закону України Про доступ до публічної інформації та інших законів.

Згідно ч. 11 ст. 59 цього ж Закону, акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування підлягають обов`язковому оприлюдненню та наданню за запитом відповідно до Закону України Про доступ до публічної інформації. Проекти актів органів місцевого самоврядування оприлюднюються в порядку, передбаченому Законом України Про доступ до публічної інформації, крім випадків виникнення надзвичайних ситуацій та інших невідкладних випадків, передбачених законом, коли такі проекти актів оприлюднюються негайно після їх підготовки.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 13 Закону України Про доступ до публічної інформації, суб`єкт владних повноважень, в особі органу місцевого самоврядування відповідачів, є розпорядником публічної інформації.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 14 цього ж Закону, розпорядник інформації зобов`язаний оприлюднювати інформацію, передбачену цим та іншим законом.

Відповідно до ч. 3 ст. 15 цього ж Закону, розпорядник інформації зобов`язаний оприлюднювати проекти нормативно-правових актів, рішень органів місцевого самоврядування, розроблені відповідними розпорядниками, не пізніш як за 20 робочих днів до дати їх розгляду з метою прийняття.

Згідно ч. 1 ст. 23 цього ж Закону, рішення, дії чи бездіяльність розпорядників інформації можуть бути оскаржені до керівника розпорядника, вищого органу або суду.

Згідно п. 6. ч. 2 цієї ж статті та Закону, невиконання розпорядниками обов`язку оприлюднювати інформацію відповідно до статті 15 цього Закону;

Згідно ч. 3 цієї ж статті Закону, оскарження рішень, дій чи бездіяльності розпорядників інформації до суду здійснюється відповідно до Кодексу адміністративного судочинства України.

Указане вище кореспондується із п.п. 26.1, 26.2 ст. 26 Розділу ІІІ Регламенту Рівненської міської ради, п.п. 27.1, 27.2 ст. 27 Розділу ІІІ Регламенту, п. 29.1 ст. 29 Розділу ІІІ Регламенту, п. 33.9 ст. 39 Розділу ІІІ Регламенту, п. 1.6 ст. 1 Розділу І Регламенту, п. 42.5. ст. 42 Розділу ІІІ Регламенту Рівненської міської ради.

З матеріалів справи вбачається, що 13.08.2020 депутатами Рівненської міської ради було прийнято рішення Рівненської міської ради Про затвердження порядку денного першого пленарного засідання 41 сесії Рівненської міської ради від 13.08.2020 за № 7723, в частині включення до Порядку денного пленарного засідання чергової сорок першої сесії Рівненської міської ради, зокрема, додаткового питання Про надання дозволу на розроблення проєкту землеустрою щодо відведення безоплатно у власність громадянину ОСОБА_2 земельної ділянки на АДРЕСА_1 (вільна від забудови земельна ділянка), який стосується земельної ділянки площею 1000 м2 на АДРЕСА_1 , із кадастровим номером :01:034:0130, з подальшим його розглядом.

Того ж дня, Рівненською міською радою прийнято рішення Про надання дозволу на розроблення проєкту землеустрою щодо відведення безоплатно у власність громадянинові ОСОБА_2 вільної від забудови земельної ділянки на АДРЕСА_1 від 13.08.2020 за № 7731, який стосується земельної ділянки площею 1000 м2 на АДРЕСА_1 , із кадастровим номером :01:034:0130.

Вищевказаний проект рішення міської ради оприлюднено на веб-сайті (сторінці) Рівненської міської ради 30.07.2020, тобто пізніше як за 20 робочих днів до дати його розгляду з метою прийняття, що мало місце 13.08.2020.

Таким чином Рівненською міською радою при прийняття рішення №7731 в частині питання Про надання дозволу на розроблення проєкту землеустрою щодо відведення безоплатно у власність громадянинові ОСОБА_2 вільної від забудови земельної ділянки на вул. Київській порушено вимоги Закону України Про доступ до публічної інформації,

Вказані обставини, на переконання суду не можуть бути єдиною і достатньою підставою для скасування відповідного рішення разом з тим в черговий раз свідчать про неналежне урядування з боку відповідача при вирішенні даного питання.

Що стосується решти позовних вимог суд зазначає наступне.

Обираючи належний спосіб захисту порушеного права та законного інтересу, суд враховує, що відповідно до ч. 2 ст. 245 КАС України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення, зокрема, про: 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 10) інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.

Завдання адміністративного судочинства полягає в гарантуванні ефективного захисту порушених прав осіб, що звертаються до суду за захистом цих прав, з урахуванням принципу розподілу влади, за суті яким на адміністративний суд покладено обов`язок контролю легальності дій та рішень суб`єктів владних повноважень, які мають діяти у визначених законом межах та на власний розсуд при виборі одного законного рішення із кількох можливих варіантів.

Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує захист гарантованих Конституцією та законами України прав і свобод людини і громадянина, прав і законних інтересів юридичних осіб, інтересів суспільства і держави.

Суд звертає увагу, що спосіб захисту має враховувати суть порушення, допущеного суб`єктом владних повноважень - відповідачем, а тому суд має обрати спосіб захисту права, який би гарантував дотримання і захист прав, свобод, інтересів від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно зі статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому, під ефективним засобом (способом) необхідно розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Тобто ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд в постанові від 08.08.2019 у справі № 808/3080/17 адміністративне провадження № К/9901/49454/18.

Відповідно до статей 1 та 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 6 вересня 1978 року у справі Класс та інші проти Німеччини, зазначив, що із принципу верховенства права випливає, зокрема, що втручання органів виконавчої влади у права людини має підлягати ефективному нагляду, який, як правило, повинна забезпечувати судова влада. Щонайменше це має бути судовий нагляд, який найкращим чином забезпечує гарантії незалежності, безсторонності та належної правової процедури.

Засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом. Так, при розгляді справи було б неприйнятно враховувати право на ефективний засіб захисту, а саме, запобігання порушенню або припиненню порушення з боку суб`єкта владних повноважень, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права без його практичного застосування.

Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту.

Верховний Суд України у своїй постанові від 16.09.2015 по справі № 21-1465а15 зазначив, що у випадку задоволення позову, рішення суду має бути таким, яке б гарантувало дотримання і захист прав, свобод, інтересів позивача від порушень з боку відповідача, забезпечувало його виконання та унеможливлювало необхідність наступних звернень до суду.

Спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії, чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникла б необхідність повторного звернення до суду.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 14.08.2018 у справі № 815/1048/16 адміністративне провадження № К/9901/26996/18.

У рішенні від 31.07.2003 у справі Дорани проти Ірландії Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття ефективний засіб передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. Причому, як наголошується у рішенні Європейського суду з прав людини у справі Салах Шейх проти Нідерландів, ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними. При вирішенні справи Каіч та інші проти Хорватії (рішення від 17.07.2008) Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту, але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 17 грудня 2019 року у справі № 160/8324/19 (адміністративне провадження № Пз/9901/20/19).

Отже, матеріалами справи встановлено, що відповідач перший у спірних правовідносинах, з надуманих та безпідставних мотивів, всупереч установленому порядку ухилявся від прийняття рішень за зверненнями позивача з питань одержання у власність спірної земельної ділянки, як на стадії вирішення заяви про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність, так і під час вирішення питання про затвердження проекту землеустрою, погодженого у встановленому порядку, чим допустив зловживання своїми повноваженнями.

Відповідач другий у спірних правовідносинах, допустив неналежне, недобросовісне та несправедливе врядування з боку органу місцевого самоврядування, що виразилося у незаконній організації формування та затвердження Переліку (списку) вільних від забудови земельних ділянок, з подальшим включенням до такого Переліку спірної земельної ділянки та її жеребкуванням серед учасників АТО (ООС), зокрема, всупереч рішенню Рівненської міської ради від 02.07.2020 за № 7564, та затвердженого ним Порядку розподілу земельних ділянок між учасниками АТО (ООС), чим незаконно сформовано переважне право на отримання у власність спірної земельної ділянки для третьої особи у даній справі.

Указані обставини вимагають застосування судом ефективного способу відновлення порушеного права та законного інтересу позивача, шляхом визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень, визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними, а також застосування іншого способу захисту прав та законних інтересів позивача від порушень з боку суб`єкта владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав та законних інтересів.

Згідно п. 23) ч. 1 ст. 4 КАС України, похідна позовна вимога - вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КАС України, в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Відповідно до постанови Верховного Суду від 12 листопада 2019 року у справі № 640/21330/18 адміністративне провадження № К/9901/28031/19, вимога про визнання протиправними акта, дії чи бездіяльності, як передумова для застосування інших способів захисту порушеного права (скасувати або визнати нечинним рішення чи окремі його положення, зобов`язати прийняти рішення, вчинити дії або утриматися від їх вчинення, тощо), як наслідків протиправності акта, дії чи бездіяльності, є однією позовною вимогою.

Таким чином, суд вважає, що задоволення позовних вимог заявлених у пунктах 1-2 позовної заяви, які є передумовою для застосування інших способів захисту порушеного права, заявленого у пунктах 6-7 позовної заяви, як наслідків протиправності акта, дії чи бездіяльності, забезпечить ефективний захист прав і законних інтересів позивача у даній справі, без необхідності додаткового чи повторного звернення до суду, у разі невиконання або неналежного виконання рішення по справі.

При цьому, позовні вимоги заявлені у пунктах 3- 5 позовної заяви суд вважає такими, що не поновлюють належним чином права та законні інтереси позивача, а тому задоволенню не підлягають. Водночас, позовна вимога викладена у пункті 8 позовної заяви на думку суду може призвести до втручання органів державної влади у здійснення органами місцевого самоврядування наданих їм власних повноважень, що суперечить ст.ст. 20, 71 Закону України Про місцеве самоврядування в Україні, а тому задоволенню не підлягає.

За приписами частини першої та другої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

В ході судового розгляду адміністративної справи відповідачі не виконали процесуального обов`язку доказування та не підтвердили правомірності своєї поведінки у спірних правовідносинах. Натомість позовні вимоги викладені у пунктах 1-3, 6-7 позовної заяви відповідають фактичним обставинам справи, ґрунтуються на вимогах закону та підтверджені належними й допустимими доказами, відтак позовна заява підлягає до часткового задоволення.

Документально підтверджені судові витрати по сплаті судового збору суд присуджує на користь позивача пропорційно до розміру задоволених позовних вимог відповідно до частини третьої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись статтями 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_2 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ) до Рівненської міської ради (адреса: вул. Соборна, 12А, м. Рівне, 33028; ) та Управління земельних відносин виконавчого комітету Рівненської міської ради (адреса: вул. Лермонтова, 6, м. Рівне, 33028; ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів ОСОБА_2 (адреса: АДРЕСА_3 ) задовольнити частково.

Визнати протиправними дії Управління земельних відносин виконавчого комітету Рівненської міської ради, щодо організації формування та затвердження Переліку (списку) вільних від забудови земельних ділянок, що розташовані в місті Рівному, питання про надання яких для ведення садівництва або для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, виносили на розгляд пленарних засідань сесії Рівненської міської ради, і які на момент подання Списку не надані у власність або в оренду, в частині включення у такий Перелік (список) земельної ділянки площею 1000 м2 на АДРЕСА_1 , із кадастровим номером :01:034:0130, як такої, що підлягає до розподілу вільних від забудови земельних ділянок між учасниками бойових дій, які брали безпосередню участь в антитерористичній операції (операції Об`єднаних сил), та сім`ями, члени яких загинули під час участі в АТО (ООС), для передачі такої земельної ділянки безоплатно у власність.

Визнати протиправними дії Управління земельних відносин виконавчого комітету Рівненської міської ради, в частині організації проведення 29 липня 2020 року відповідного жеребкування, щодо земельної ділянки площею 1000 м2 на АДРЕСА_1 , із кадастровим номером :01:034:0130, як такої, що підлягає до розподілу вільних від забудови земельних ділянок між учасниками бойових дій, які брали безпосередню участь в антитерористичній операції (операції Об`єднаних сил), та сім`ями, члени яких загинули під час участі в АТО (ООС), для передачі такої земельної ділянки безоплатно у власність.

Визнати протиправним та скасувати окремі положення рішення Рівненської міської ради «Про затвердження порядку денного першого пленарного засідання 41 сесії Рівненської міської ради» від 13.08.2020 за № 7723, в частині включення до Порядку денного пленарного засідання чергової сорок першої сесії Рівненської міської ради, зокрема, додаткового питання «Про надання дозволу на розроблення проєкту землеустрою щодо відведення безоплатно у власність громадянину ОСОБА_2 земельної ділянки на АДРЕСА_1 (вільна від забудови земельна ділянка)», який стосується земельної ділянки площею 1000 м2 на АДРЕСА_1 , із кадастровим номером :01:034:0130, з подальшим його розглядом.

Визнати протиправним та скасувати рішення Рівненської міської ради «Про надання дозволу на розроблення проєкту землеустрою щодо відведення безоплатно у власність громадянинові ОСОБА_2 вільної від забудови земельної ділянки на АДРЕСА_1 » від 13.08.2020 за № 7731, який стосується земельної ділянки площею 1000 м2 на АДРЕСА_1 , із кадастровим номером :01:034:0130.

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Присудити на користь позивача ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Рівненської міської ради та Управління земельних відносин виконавчого комітету Рівненської міської ради судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 3153,10 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення складений 27 січня 2022 року

Суддя У.М. Нор