Справа № 240/40492/21
Суддя: Горовенко Анна Василівна
Дата ухвалення: 2022-01-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

18 січня 2022 року м. Житомир

справа № 240/40492/21

категорія 109040000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Горовенко А.В., перевіривши виконання вимог законодавства при поданні позовної заяви ОСОБА_1 до Департаменту реєстрації Житомирської міської ради про визнання протиправним та скасування рішення,-

встановив:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення про державну реєстрацію обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 55152498 від 16.11.2020 прийнятого державним реєстратором Департаменту реєстрації Житомирської міської ради Баренко Євгеном Олександровичем та запис про обтяження, номер запису 39195727, дата реєстрації 30.03.2006 року, підстава для державної реєстрації: повідомлення б/н від 15.06.1993, вид обтяження заборона на нерухоме майно, суб`єкт обтяження: ОСОБА_2 , а саме зняти заборону на нерухоме майно, реєстраційний номер обтяження 3036929, 30.03.2006 11:31:55 реєстратор Черняхівська нотаріальна контора, Житомирський районний нотаріальний округ на квартиру з реєстраційним номером 01, що розташована АДРЕСА_1 .

Відповідно до ухвали Житомирського окружного адміністративного суду від 15.12.2021 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху, встановлено позивачу 10-ти денний строк, з дня вручення ухвали, для усунення її недоліків шляхом подання до суду:

- доказів поважності причин пропуску строку звернення до суду з урахуванням висновків суду наведених вище.

30 грудня 2021 року позивач особисто отримала ухвалу суду від 15.12.2021 про залишення позовної заяви без руху, що підтверджується зворотнім повідомленням про вручення поштового відправлення.

На виконання вимог ухвали суду від 15.12.2021 про залишення позовної заяви без руху позивач надіслала до суду заяву (вх.№1803/22), у якій просить поновити строк для звернення до суду з даним позовом.

В обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду із даним позовом зазначає, що підтвердженням поважності причин пропуску строку звернення до суду є вчинення дій щодо врегулювання спору у позасудовому порядку. Також зауважує, що отримавши витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та не маючи юридичної освіти не зала, що запис про обтяження, який протиправно зроблено державним реєстратором без уточнення ідентифікаційних даних стосується її майна і лише після спливу шестимісячного строку звернення за правовою допомогою до адвокатського об"єднання.

Суд зазначає, що відповідно до ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Суд зазначає, що поняття "особа повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Суд звертає увагу на те, що строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому, правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. У разі порушення такого строку та недотримання принципу юридичної визначеності зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що такий строк звернення до суду може бути обмеженим.

В контексті наведеного слід зазначити, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, а також однією із гарантій дотримання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права.

Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Суд звертає увагу на те, що у випадку пропуску строку звернення до суду підставами для його поновлення та розгляду справи є лише наявність поважних причин, тобто, обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Як свідчить зміст позовної заяви та додані до неї документи, позивач просить визнати протиправним та скасувати рішення про державну реєстрацію обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 55152498 від 16.11.2020, прийняте державним реєстратором Департаменту реєстрації Житомирської міської ради Баренком Євгеном Олександровичем та запис про обтяження, номер запису 39195727, дата реєстрації 30.03.2006 року, підстава для державної реєстрації: повідомлення б/н від 15.06.1993.

Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію обтяження №232609592 від 16.11.2020 вказано про рішення щодо державну реєстрації прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) індексний номер 55152498 від 16.11.2020, прийняте державним реєстратором Департаменту реєстрації Житомирської міської ради Баренком Євгеном Олександровичем, на підставі якого в Державний реєстр речових прав на нерухоме майно був внесений запис про обтяження номер 39195727 від 30.03.2006 щодо заборони на нерухоме майно.

При цьому суд зауважує, що зазначений витяг сформований за заявою ОСОБА_1 .

Огляду на вказане, з моменту формування вказаного витягу за заявою ОСОБА_1 , позивач була обізнана про наявність оскаржуваного рішення про державну реєстрацію обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 55152498 від 16.11.2020 та запису про обтяження, номер запису 39195727, дата реєстрації 30.03.2006 року.

Проте до суду за захистом своїх прав позивач звернулась лише 06.12.2021, тобто через один рік після прийняття оскаржуваного рішення про державну реєстрацію обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 55152498.

Суд критично ставиться до доводів позивача в обґрунтування поважності підстав для поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, про те, що позивач вичиняв дії, щодо врегулювання спору в позасудовому порядку, що стало підставою для пропуску строку на звернення до суду.

Суд зазначає, що позивачем на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до суду не надано суду жодного достатнього, допустимого та достовірного доказу.

Відповідно до частини третьої статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Частиною другою та п"ятою статті 44 КАС України визначено, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Слід наголосити, що принципом адміністративного судочинства є верховенство права, тоді як пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на звернення до суду з позовом щодо захисту його прав та обов`язків. У такій формі в цьому пункті втілено «право на суд», одним з аспектів якого є право доступу, тобто право на порушення провадження в суді за адміністративним позовом, однак це право не є абсолютним та може бути реалізовано лише у тому випадку, коли особою, яка звертається до суду, дотримано певні норма національного законодавства в частині вимог, передбачених для подання позовної заяви, у тому числі щодо дотримання учасником строку, визначеного національним законодавством для звернення до суду, що свідчить про забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності, як складової верховенства права.

У справах «Стаббігс та інші проти Великобританії» та «Девеер проти Бельгії» Європейський суд дійшов висновку, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав. Крім того, Європейський суд з прав людини у рішенні від 28.03.2006 у справі «Мельник проти України» зазначив, що правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

Відтак, зважаючи на викладені обставини у сукупності, суд дійшов висновку, що позивачем пропущений строк звернення до суду з позовом, тоді як заява про поновлення пропущеного строку звернення з адміністративним позовом до суду не доводить поважності причин такого пропуску.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що вказані позивачем у заяві від 11.01.2022 за вх.№1803/22 підстави для поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із даною позовною заявою, є неповажними та безпідставними.

Відповідно до пунктів 1 та 9 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху та у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

З огляду на викладене, оскільки недоліки позовної заяви, залишеної без руху не усунено позивачем у повному обсязі у строк, встановлений судом, то суд дійшов висновку про повернення позовної заяви ОСОБА_1 .

Керуючись статтями 122, 123, 169, 243, 248, 256, 294, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, Житомирський окружний адміністративний суд,-

ухвали:

1. Визнати неповажними, вказані у заяві ОСОБА_1 від 11.01.2022, підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду із позовною заявою до Департаменту реєстрації Житомирської міської ради про визнання протиправним та скасування рішення.

2. Позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту реєстрації Житомирської міської ради про визнання протиправним та скасування рішення, - повернути позивачу без розгляду.

3. Копію ухвали надіслати позивачу не пізніше наступного дня після її постановлення, разом із позовною заявою й усіма доданими до неї матеріалами.

4. Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

5. Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя А.В. Горовенко