Справа № 240/9423/21
Суддя: Гурін Дмитро Миколайович
Дата ухвалення: 2022-01-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
24 січня 2022 року м. Житомир справа № 240/9423/21
Житомирський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Гуріна Д.М., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про застосування заходів реагування,
20.05.2021 до Житомирського окружного адміністративного суду звернулося Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області із позовом до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , в якому просить застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді повного зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної безпеки, зазначених у даному позові, а саме: заборонити подальшу експлуатацію будівлі ФОП ОСОБА_2 , за адресою: АДРЕСА_1 .
В обґрунтування позову Управління зазначило, що за результатами проведеної перевірки дотримання відповідачем вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, виявлені порушення, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, що є підставою для застосування до відповідача заходів реагування.
Після усунення позивачем недоліків позову, ухвалою судді Житомирського окружного адміністративного суду від 14.06.2021 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та виклику (повідомлення) учасників справи та встановлено відповідачу строк для надіслання відзиву на адміністративний позов.
Відповідачу надіслана ухвала про відкриття провадження на адресу, що зазначена у позовній заяві, проте кореспонденція суду повернулася з відміткою пошти за закінченням терміну зберігання (а.с.38).
Згідно з частиною 4 статті 124 Кодексу адміністративного судочинства України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх поштової адреси судовий виклик або судове повідомлення надсилаються юридичним особам та фізичним особам - підприємцям - за адресою місцезнаходження (місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців та громадських формувань. У разі відсутності учасників справи за такою адресою вважається, що судове повідомлення вручено їм належним чином.
Враховуючи наведене, відповідач вважається таким, що повідомлений про розгляд справи належним чином.
Положеннями частини 3 статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що учасники справи мають право, зокрема: подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.
Частиною 4 статті 159 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що подання заяв по суті справи є правом учасників справи.
Відповідач вимоги ухвали суду від 14.06.2021 у частині надіслання відзиву на адміністративний позов не виконав.
Частина 6 статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України встановлює, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Відповідно до положень частини 5 статті 262, частини 1 статті 263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами.
Згідно з частиною 4 статті 243 Кодексу адміністративного судочинства України судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.
Частиною 5 статті 250 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.
Судом встановлено, що відповідно до доручення Прем`єр-міністра України Шмигаля Д.А. від 27.01.2021 №2768/1/1-21 «Щодо проведення позапланових заходів щодо здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки в готелях, пансіонатах, хостелах, будинках розміщення людей похилого віку та осіб з інвалідністю». Кодексу цивільного захисту України, Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 №1052, наказів Управління ДСНС України у Житомирській області від 28.01.2021 №39 «Про проведення позапланових перевірок», від 04.03.2021 №78 «Про внесення змін до наказу Управління від 28.01.2021 №39» та посвідчення про проведення заходу державного нагляду (контролю) від 05.04.2021 №58 (а.с.9) у період з 05 по 09.04.2021 працівниками Головного управління ДСНС України у Житомирській області проведено позапланову перевірку будівлі ФОП ОСОБА_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , щодо додержання та виконання вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки.
За результатами перевірки складено акт №59 від 09.04.2021 (а.с.10-19).
Вказаним актом зафіксовано, що:
- не розроблені та не вивішені на видимих місцях плани (схеми) евакуації людей на випадок пожежі з інструкцією, що визначає дії персоналу щодо забезпечення безпечної та швидкої евакуації людей (порушено пункт 5 розділу 11 ППБУ);
- для оздоблення підлоги коридору другого поверху використано матеріали з невизначеними показниками щодо токсичності продуктів горіння, димоутворювальної здатності, групою поширення полум`я (порушено пункт 2.28 розділу ІІІ ППБУ);
- сходову клітку, коридори, проходи та інші шляхи евакуації не забезпечено евакуаційним освітленням (порушено пункт 2.31 розділу ІІІ ППБУ);
- евакуаційні виходи не обладнані світловими покажчиками «Вихід» (порушено пункт 2.32 розділу III ППБУ);
- під сходовою клітиною влаштовано комору для зберігання інвентарю та інших речей (порушено пункт 2.37 розділу ІІІ ППБУ);
- з`єднання жил проводів в приміщенні кухні та на другому поверсі будівлі не здійснено за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (порушено пункт 1.6 розділу IV ППБУ);
- в спальних кімнатах №1, №3, обідньому залі та в приміщенні кухні експлуатуються тимчасові електромережі (порушено пункт 1.8 розділу ІV ППБУ);
- в приміщенні обіднього залу використовуються пошкоджені розетки (порушено пункти 1.18 розділу IV ППБУ);
- не проведено замір опору ізоляції і перевірку справності приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання (порушено пункт 1.20 розділу IV ППБУ);
- відсутній захист будівлі від прямих попадань блискавки відповідно до вимог ДСТУ Б 8.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд» (порушено пункт 1.21 розділу IV ППБУ);
- системи протипожежного захисту знаходяться в непрацездатному стані (порушено пункт 1.1 розділу V ППБУ);
- зони з кухонним обладнанням (плити, сковорідки, жарові шафи, тощо) не обладнано модульними системами локального пожежегасіння (порушено пункт 1.1 розділу V ППБУ);
- об`єкт не забезпечено зовнішнім протипожежним водопроводом відповідно до пункту 6.2.1 ДБН 8.2.5-74:2013 «Водопостачання. Зовнішні мережі» (порушено пункт 4 розділу II ППБУ);
- не забезпечено проведення технічного обслуговування наявних вогнегасників (порушено пункт 3.17 розділу V ППБУ).
Вважаючи вказані порушення такими, що створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначено Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 5 квітня 2007 року №877-V (далі - Закон №877-V).
Відповідно до абзацу другого та третього статті 1 Закону №877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища. Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.
Згідно з пунктом 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 грудня 2015 року №1052 (зі змінами та доповненнями, далі - Положення), Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.
Основними завданнями ДСНС є: реалізація державної політики у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій, запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності; здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб (підпункт 1, 2 пункту 3 Положення).
В силу приписів пункту 4 Положення, ДСНС відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, організовує і здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими держадміністраціями, іншими державними органами та органами місцевого самоврядування, суб`єктами господарювання.
Пунктом 7 Положення визначено, що ДСНС здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.
За змістом Положення про Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області, затвердженого наказом ДСНС України від 12 листопада 2018 року №661, управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області є територіальним органом Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області, уповноваженим на забезпечення реалізації державної політики у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, профілактики травматизму невиробничого характеру.
Водночас, відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту регулює Кодекс цивільного захисту України.
Відповідно до частин 1 та 2 статті 64 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.
Пункт 12 частини 1 статті 67 Кодексу цивільного захисту України передбачає, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить зокрема звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Відповідно до частини 2 статті 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожеженебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Пунктом "а" частини 1 статті 69 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у межах своїх повноважень видають відповідно приписи, розпорядження чи постанови з питань пожежної безпеки у разі зокрема недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами.
Пунктом 1 частини 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є зокрема недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами.
В контексті наведеного суд відмічає, що у даному випадку, саме Головному управлінню Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області чинним законодавством України надані владні управлінські функції щодо реалізації державної політики у сфері цивільного захисту, у тому числі щодо звернення до суду з питань зупинення роботи підприємств. При цьому, підставою для такого звернення є недотримання вимог пожежної безпеки.
Вирішуючи питання про наявність підстав для вжиття заходів реагування до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , суд виходить з наступного.
Так, з аналізу статей 68, 70 Кодексу цивільного захисту України вбачається, що повне або часткове зупинення роботи підприємства є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо встановлене порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки створює загрозу життю та здоров`ю людей.
Пожежа, як небезпечна подія за своїми наслідками становить загрозу життю або здоров`ю населення чи призводить до завдання матеріальних збитків.
Згідно з пунктами 1, 2 Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30 грудня 2014 року №1417, ці Правила встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд. Правила є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування (далі - підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.
Статтею 3 Конституції України закріплено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
Враховуючи аналіз норм чинного законодавства, суд вважає, що порушення, встановлені позивачем під час перевірки створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей та у разі їх не усунення, можуть призвести до незворотних наслідків.
При цьому, в матеріалах справи відсутні докази та документи, які б спростовували виявлені Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області порушення, зазначені в акті перевірки, або свідчили про усунення вказаних порушень у повному обсязі.
Отже, з наведеного слідує, що під час проведення позапланової перевірки додержання (виконання) вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки встановлені порушення, що свідчать про недотримання відповідачем вимог пожежної та техногенної безпеки.
Статтею 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.
Приписами статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Враховуючи те, що виявлені порушення під час перевірки створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, та доказів їх повного усунення відповідачем до суду не надано, суд дійшов висновку, що позовні вимоги Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області слід задовольнити у повному обсязі.
З огляду на відсутність у даній справі судових витрати позивача, пов`язаних із залученням свідків та проведенням експертиз, питання про розподіл судових витрат судом не вирішується.
Керуючись статтями 77, 90, 139, 242-246, 255, 257, 295 Кодексу адміністративного судочинства України,
Застосувати до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю), а саме: заборонити експлуатацію будівлі за адресою: Житомирська область, Житомирський (раніше Коростишівський) район, автошлях Київ-Чоп, 103 км до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної безпеки.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати до Сьомого апеляційного адміністративного суду апеляційну скаргу на рішення суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя Д.М. Гурін