Справа № 320/430/22
Суддя: Брагіна О.Є.
Дата ухвалення: 2022-01-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

20 січня 2022 року Київ № 320/430/22

Суддя Київського окружного адміністративного суду Брагіна О.Є., розглянувши позовну заяву представника позивача Коваленко Вікторії Володимирівни в інтересах ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного Фонду України у Київській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

до суду звернулась представник позивача Коваленко В.В. в інтересах ОСОБА_1 до ГУ ПФУ у Київській області про визнання дій відповідача протиправними щодо зменшення основного розміру пенсії з 01.01.2018 з 74% до 70% відповідних сум грошового забезпечення, відмови у здійсненні з 01.04.2019 перерахунку пенсії на підставі довідки про розмір грошового забезпечення, наданої Київським обласним територіальним центром комплектування та соціальної підтримки від 25.08.2021 №2/3/1/4473; зобов`язання здійснити з 01.01.2018 перерахунок та виплату пенсії із розрахунку основного розміру пенсії 74% грошового забезпечення; зобов`язання здійснити з 01.01.2019 перерахунок та виплату основного розміру пенсії, на підставі вищезазначеної довідки.

Дослідивши позовну заяву на предмет дотримання вимог ст.ст.160, 161 КАСУ, суд приходить до висновку про необхідність залишення її без руху із встановленням завникові десятиденного строку для усунення недоліків. Недоліки позовної заяви повинні бути усунуті шляхом подання позову у новій редакції із зазначенням у ньому: кінцевої дати спірного періоду вимог п.2-3 прохальної частини позовної заяви; інформації про загальний розмір пенсійних виплат, отриманих ОСОБА_1 за спірний період та у помісячному розрізі, починаючи з 01.01.2018 та з 01.04.2019 та, надання доказів про їх отримання (виписки з банку, копії квитанції про грошові перекази, тощо); місцезнаходження оригіналів письмових доказів, копії яких долучено до позову; подання суду витягу з Державного реєстру застрахованих осіб та копії розпорядження про призначення пенсії заявникові станом на день взяття на облік як пенсіонера; заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду з посиланням та наданням доказів, якими підтверджена поважність причин такого пропуску; оригіналу квитанції про сплату судового збору у розмірі 3 977,60 грн. за чотири вимоги немайнового характеру.

Зі змісту позовної заяви та доданих до неї документів, судом встановлено, що позивач просить визнати дії ГУ ПФУ у Київській області протиправними, а також зобов`язати здійснити перерахунок та виплату пенсії з 01.01.2018 та з 01.04.2019 відповідно, в той час як до суду він звернувся лише 17.01.2022, тобто після сплину строку позовної давності відповідно до ст.122 КАСУ.

Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Суд наголошує на тому, що встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАСУ, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою соціальних спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Рішенням Конституційного Суду України від 13.12.2011 №17-рп/2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя. Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з позовом.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.12.2020 у справі №510/1286/16-а вказала на те, що у спорах, що виникають з органами Пенсійного фонду України, особа може дізнатися, що її права порушені, зокрема, при отриманні від органу Пенсійного фонду України відповіді (листа-відповіді, листа-роз`яснення) на надісланий запит щодо розміру пенсії, нормативно-правових документів (про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність/несвоєчасність її перерахунку), на підставі яких був здійснений саме такий розрахунок. Тобто, момент отримання відповіді від компетентного органу є лише альтернативною формою визначення моменту, з якого особа могла дізнатись про порушення своїх прав.

При цьому, пенсія є щомісячним регулярним платежем, відтак у січні 2018 та у квітні 2019, при черговому одержанні пенсійних виплат, ОСОБА_1 знав та міг дізнатися про порушення його права, а тому строк звернення до суду для нього обраховується з 01.01.2018 та з 01.04.2019 відповідно. Звернення до суду, після спливу шестимісячного строку, встановленого ст.122 КАСУ, засвідчує факт пропуску процесуального строку.

За приписами ч.1-2 ст.123 КАСУ, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Відтак, заявникові необхідно подати суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду із доказовим підтвердженням поважності причин його пропуску.

Крім того, у прохальній частині позову, заявник просить суд звільнити його від сплати судового збору як учасника бойових дій, проте, суд дійшов висновку, що вказана вимога не підлягає задоволенню з огляду на таке:

за статтею 67 Конституції України, кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Відповідно до ст.131 КАСУ, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Законом України "Про судовий збір" (далі - Закон №3674-VI) визначено правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору. Зокрема ст.5 Закону №3674-VI передбачені пільги щодо сплати судового збору. Відповідно до п.13 ч.1 ст.5 вказаного Закону від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

При цьому, статус, права, пільги учасників бойових дій встановлені Законом України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту"(далі-Закону №3551-XII). Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них встановлено ст.12 Закону №3551-XII. За змістом ст.22 вказаного Закону особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Таким чином, аналіз зазначених норм права вказує на те, що учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору стосовно пільг, прав та гарантій закріплених законодавством саме через набуття такого статусу, а тому сама по собі наявність статусу учасника бойових дій не є підставою для звільнення від сплати судового збору в усіх спорах.

Аналогічний висновок щодо застосування вказаних норм права висловлений у постанові Верховного Суду від 19.10.2020 у справі №240/934/20.

Як вбачається із матеріалів позову, підставою звернення до суду ОСОБА_1 стала відмова ГУ ПФУ у Київській області у здійсненні йому перерахунку пенсії, а тому спірні правовідносини не пов`язані з наявністю та відсутністю у позивача статусу учасника бойових дій, оскільки в даному випадку предметом спору є право особи, на перерахунок пенсійних виплат, що належить кожному пенсіонерові незалежно від набуття ним спеціального статусу.

Ураховуючи викладене, підстав для звільнення позивача від сплати судового збору, на підставі положень п.13 ч.1 ст.5 Зокону №3674-VI, суд не вбачає, тому позивач повинен сплатити судовий збір на загальних підставах у розмірі 3 977,60 грн. за чотири вимоги немайнового характеру.

З огляду на те, що матеріали позовної заяви оформлені неналежним чином, чого вимагає КАСУ, суддя визнав за необхідне залишити позовну заяву без руху та, керуючись ст.ст.123,160-161,169, 171, 243, 248 КАСУ, суд -

у х в а л и в:

позовну заяву представниці позивача Коваленко Вікторії Володимирівни в інтересах ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, - залишити без руху.

Встановити десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Брагіна О.Є.