Справа № 320/842/22
Суддя: Брагіна О.Є.
Дата ухвалення: 2022-01-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
27 січня 2022 року Київ № 320/842/22

Суддя Київського окружного адміністративного суду Брагіна О.Є., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії,

у с т а н о в и в:
ОСОБА_1 звернувся до суду з вимогами до в/ч НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльності відповідача щодо непроведення нарахування та виплати йому у період з 01.01.2016 по 01.03.2018 індексації грошового забезпечення та зобов`язання в/ч НОМЕР_1 нарахувати та виплатити індексацію грошового забезпечення за вказаний вище період.

Дослідивши позовну заяву на предмет дотримання ст.ст.160,161 КАСУ, суд приходить до висновку про необхідність залишення позову без руху із наданням заявнику десятиденного строку для усунення недоліків заяви шляхом подання оновленої редакції позовної заяви із зазначенням у ній: правильного коду ЄДРПОУ відповідача, оскільки за запитом Мін`юсту за вказаним кодом в/ч не значиться; обставин, якими обґрунтовані позовні вимоги з посиланням на докази, що підтверджують ці обставини, а саме: загального розміру виплат, які були одержані позивачем за спірний період, тобто з 01.01.2016 по 01.03.2018 у розрізі помісячних виплат із окремим визначенням кожної суми та представленням суду відповідних доказів, якими підтверджено факт одержання грошового забезпечення та додаткових виплат (довідки з в/ч; копії відомості; копії витягу про рух коштів банківської картки тощо); надання розрахунку індексації грошового забезпечення на виплату якого звернувся позивач із визначенням кожної складової такого розрахунку та конкретизацією правил індексації, які повинні були бути використані відповідачем при її нарахуванні та виплаті.

Суддя відмічає, що усупереч приписам ст.160 КАСУ, як у тексті позову, так і у заявлених вимогах, заявником не зазначені обставин з приводу конкретної суми коштів, заявлених до стягнення у якості загальної суми розміру індексації грошового забезпечення. Також суду необхідно надати інформацію про розмір посадового окладу позивача за посадами, на яких він перебував у період з 01.01.2016 по 01.03.2018; обґрунтування порушення прав, свобод та інтересів заявника із визначенням змісту порушених прав; подання заяви про поновлення пропущеного строку на звернення до адміністративного суду з обґрунтуванням поважних причин такого пропуску.

Одночасно, суд наголошує, що наведення змісту положень законів, інших нормативно-правових актів, цитування у позовній заяві їх приписів без відповідної фактичної аргументації оспорюваних дій та/або рішення не є обґрунтуванням твердження про порушення прав та інтересів заявника.

Також, відповідно до ст.161 КАСУ до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач вважає, що він звільнений від оплати судового збору як учасник бойових дій, на підставі п.13 ч.1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір". Суд відхиляє вказане твердження, ураховуючи таке:

судовий збір це грошова сума, яку сплачує особа, яка звертається до суду. Розмір судового збору визначається законом і залежить від об`єктивних ознак позову (заяви), правовідносин, з яких він виник, і предмету позову. Умови сплати судового збору однакові і рівні для всіх позивачів, а пільги щодо його сплати передбачені безпосередньо законом. Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір" (у редакції від 03.10.2017 № 2147 VIII).

Статтею 5 Закону України "Про судовий збір" передбачено пільги щодо сплати судового збору. Відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Водночас ця норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, у яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правовий статус ветеранів війни, створення належних умов для їхнього життєзабезпечення та членів їхніх сімей встановлені Законом України від 22.10.1993 № 3551-XII "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту". Статтею 22 цього Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їхнім соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг, наданих учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначений у ст. 12 цього Закону. Однак спори щодо правовідносин, пов`язаних з процесом отримання індексації грошових доходів, не стосуються порядку, обсягу соціальних гарантій чи соціального і правового захисту ветеранів війни. Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону № 3674 VI, слід враховувати предмет та підстави позову, перевіряти, чи стосується така справа захисту прав такої особи з урахуванням положень статей 12, 22 Закону № 3551 XII.

Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону №3674-VI викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 09.10.2019 у справі № 9901/311/19 та в постанові Верховного Суду від 19.10.2020 у справі № 240/934/20.

Отже, аналіз пункту 13 частини першої статті 5 Закону "Про сплату судовий збір" в сукупності з частиною другою статті 22 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" вказує на те, що учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору стосовно пільг, прав та гарантій, закріплених законодавством, саме через набуття такого статусу. Але статус учасника бойових дій не гарантує звільнення від сплати судового збору з усіх спорів.

Оскільки вимоги позивача не пов`язані з порушенням його права на соціальний захист саме як учасника бойових дій, тому ним судовий збір має бути сплачено на загальних підставах.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 21.03.2018 у справі № 490/8128/17.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За змістом статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2022 року становить 2393,00 грн. Згідно з частиною 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», за подання адміністративного позову фізичною особою ставка судового збору із позовних вимог немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно абз. 2 ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір", у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру. Отже, за дві вимоги немайнового характеру: визнати протиправною бездіяльність та зобов`язання відповідача нарахувати та виплатити індексацію грошових доходів, позивачеві слід оплатити 1984, 8 грн.
Таким чином, суд вважає необхідними встановити, що способом усунення недоліків є подання до суду: складеного із дотриманням вимог п. 4 ч. 5 ст. 160 та п. 5 ч. 5 ст. 160 КАС України позову у кількості примірників, відповідній кількості учасників справи та представлення квитанції про сплату судового збору у розмірі 1984, 8 грн.
Також суд зауважує, що позивач звернувся до суду з вимогами про визнання протиправною бездіяльності відповідача, яка виявилась у ненарахуванні та невиплаті йому індексації грошового забезпечення за період з 01.01.2016 по 01.03.2018 25.01.2022, тобто із пропущенням встановленого законом строку за відсутності заяви про його поновлення та незазначенням поважності причин пропуску такого строку без документів, якими підтверджено поважність причин пропуску строку звернення до суду. Отже, заявникові необхідно надати суду клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду із зазначенням причин такого пропуску та доказовим підтвердженням поважності причин пропуску.

З огляду на те, що матеріали позовної заяви оформлені не належним чином, чого вимагає Кодекс адміністративного судочинства України, суддя визнав за необхідне залишити позовну заяву без руху.

Керуючись ст.ст. 161, 169, 171, 243, 248 КАС України, суд -

у х в а л и в:
позовну заяву ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії,- залишити без руху.

Встановити позивачу десятиденний строк для усунення недоліків.

Копію ухвали направити заявникові для виконання.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Брагіна О.Є.