Справа № 540/377/22
Суддя: Войтович І.І.
Дата ухвалення: 2022-01-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

21 січня 2022 р. м. ХерсонСправа № 540/377/22

Суддя Херсонського окружного адміністративного суду Войтович І.І., перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі про стягнення заборгованості по заробітній платі,

встановив:

ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до суду з позовом до Головного управління ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, в якому просить стягнути заборгованість по заробітній платі в сумі 51 170 грн. 90 коп.

Відповідно до ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, серед іншого, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними), чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху.

Перевіривши позовну заяву та додані до неї документами, суддею встановлено наступне.

Зі змісту позову зазначені вище вимоги позивач обґрунтовує тим, що наказом Голови комісії з реорганізації Головного управління ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі від 29.04.2020 № 18-о його було поновлено на посаді начальника Нижньосірогозького відділення Генічеської ОДПІ Головного управління ДФС у Херсонській області з 11.10.2018. З даним наказом позивач був ознайомлений 06.05.2020. Проте, з 12.11.2019 по 12.05.2020 відповідач безпідставно та незаконно не виплачує заробітну плату. Оскільки рішенням суду позивача було поновлено позивача на посаді після незаконного звільнення, тобто рішення суду виконано 06.05.2020, ОСОБА_1 вважає, що відповідно до ст.236 КЗпП України, з наведенням розрахунку заборгованості по заробітній платі, він має право на виплату середнього заробітку за час затримки виконання судового рішення за період з 12.11.2019 по травень 2020 року в сумі 51 170 грн. 90 коп.

Відповідно, предметом стягнення у даній справі є середній заробіток за час вимушеного прогулу при затримці виконання рішення суду про поновлення на роботі за період з 12.11.2019 по травень 2020 року.

Суд зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншим законами.

Зокрема, для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (ч. 5 ст. 122 КАС України).

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 28.05.2021 у справі № 380/2355/20 дійшов висновку, що середній заробіток за час затримки власником або уповноваженим ним органом виконання судового рішення про поновлення на роботі незаконно звільненого працівника за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою, тому строк пред`явлення до суду позовних вимог про стягнення зазначеного заробітку обмежується місячним строком з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, тобто з часу видачі наказу про поновлення на роботі.

Необхідно зазначити, що день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли їй стало відомо про прийняття певного рішення, вчинення дії чи допущення бездіяльності, внаслідок чого відбулося порушення прав, свобод чи інтересів особи. Якщо цей день встановити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому "повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо вона знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дії, і у неї не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

З матеріалів справи вбачається, що наказ Голови комісії з реорганізації Головного управління ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі про поновлення ОСОБА_1 прийнятий 29.04.2020, ознайомлений позивач із даним наказом, як сам він стверджує 06.05.2020, та до Херсонського окружного адміністративного суду позивач звернувся 18.01.2022, у зв`язку з чим суддя приходить до висновку, що позивачем пропущено місячний строк звернення з до суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір " від 08.07.2011 № 3674-VI (далі - Закон №3674-VI).

Статтею 1 Закону № 3674-VI визначено, що судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Пунктом 3 частини 2 статті 4 Закону №3674-VI передбачено, що за подання до адміністративного суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру підлягає сплаті судовий збір - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" станом на 01.01.2022 р. встановлено розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу - 2481,00 грн.

Таким чином, за звернення до суду з позовною заявою майнового характеру на суму 51 170 грн. 90 коп. позивач має сплатити судовий збір в сумі 992,40 грн.

Натомість, до позовної заяви не додано документ про сплату судового збору або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Суд зауважує, що згідно з висновками викладеними Верховним Судом у постанові від 28.05.2021 по справі №380/2355/20 середній заробіток за час затримки власником або уповноваженим ним органом виконання судового рішення про поновлення на роботі незаконно звільненого працівника не є заробітною платою, у зв`язку з чим положення щодо звільнення від сплати такого судового збору визначені ст.5 Закону України "Про судовий збір" не підлягають застосуванню до даної позовної заяви.

Отже, наведене вище свідчить про недотримання позивачем вимог ч. 3 та ч. 6 ст. 161 КАС України та є недоліками позовної заяви, що в свою чергу створює перешкоди для вирішення питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч. 2 ст. 169 КАС України встановлено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на викладене, позовна заява відповідно до ч.1 ст.169 КАС України підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків шляхом надання до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду з даною позовною заяву із належним обґрунтуванням та оригіналу квитанції про сплату судового збору або заява та докази щодо звільнення від такої сплати.

Керуючись ч. 1 ст. 169 КАС України,

ухвалив:

Залишити позовну заяву без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали.

Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із вказівкою на номер справи 540/377/22 та зазначенням прізвища судді, який прийняв ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала окремо не оскаржується, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя І.І. Войтович