Справа № 560/2093/21
Суддя: Божук Д.А.
Дата ухвалення: 2022-01-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/2093/21
УХВАЛА
14 січня 2022 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Божук Д.А. розглянувши адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:
Судом відкрито провадження у справі та вирішено її розглянути за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

До суду відповідачем подано відзив на позовну заяву, в якому відповідач також просив провести розгляд справи в судовому засіданні з викликом (повідомленням) сторін.

Вирішуючи заявлене клопотання, суд зазначає наступне.

До суду відповідачем подано відзив на позов, у якому заявлено клопотання про розгляд справи за участю військової частини.

Розглянувши зазначене клопотання, суд зазначає та враховує наступне.

Згідно з ч. 5-6 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, якщо, зокрема, характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Враховуючи характер спірних правовідносин та предмет доказування у цій справі, суд дійшов висновку про відсутність підстав для розгляду справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Крім того, відповідачем в поданому клопотанні не наведено жодних конкретних мотивів, обґрунтувань та підстав, в чому полягає складність справи та є необхідність проведення судового засідання з повідомленням сторін.

Отже, вказану справу належить розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, у зв`язку із чим подане клопотання необхідно залишити без задоволення.

Також до суду відповідачем подано клопотання щодо застосування норми КАС України щодо строків звернення до суду та залишити адміністративний позов без розгляду.

Клопотання мотивує тим, що позивача ще 17.07.2017 було виключено зі списків особового складу частини, а звернувся позивач до суду лише у лютому 2021 року.

Надаючи правову оцінку поданому клопотанню, суд зазначає та враховує наступне.

Згідно із ч.2 ст.122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч.3 ст.122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, КАС України передбачає, що строк звернення до суду може встановлюватись іншими спеціальними законами.

При цьому, правове становище осіб, які проходять військову службу, а також осіб, звільнених з військової служби, порядок, умови оплати праці військовослужбовців врегульовано Законом України "Про соціальний та правовий статус військовослужбовців та членів їх сімей" №2011- ХІІ, а в частині, яка не врегульована цим законом, застосовуються норми трудового законодавства - Кодексу законів про працю.

Відповідно до ч.2 ст.15 Закону №2011-ХІІ військовослужбовцям, крім військовослужбовців строкової військової служби, які звільняються зі служби за станом здоров`я, виплачується одноразова грошова допомога в розмірі 50% місячного грошового забезпечення за кожний повний календарний рік служби.

При цьому одноразова грошова допомога при звільненні є однією з основних державних гарантій щодо оплати праці військовослужбовців, тобто є виплатою, яка гарантована державою у разі звільнення з військової служби.

Відповідно до ч.2 ст. 233 КЗпП України у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати, інших виплат без обмеження будь-яким строком.

Суд враховує, що відповідно до рішення Конституційного Суду України від 15 жовтня 2013 року (справа № 1-13/2013) у разі порушення роботодавцем законодавства про оплату праці не обмежується будь-яким строком звернення працівника до суду з позовом про стягнення заробітної плати, яка йому належить, тобто усіх виплат, на які працівник має право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій, встановлених законодавством, незалежно від того, чи здійснене роботодавцем нарахування таких виплат.

Оскільки грошова допомога при звільненні є гарантованою державою виплатою, то до правовідносин, за захистом яких позивач звернувся до суду, застосуванню підлягають положення ч.2 ст. 233 Кодексу законів про працю України.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 10.05.2019 у справі №820/5285/17, та від 23.07.2020 у справі №240/5273/18.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позивачем не було пропущено строк звернення до суду, а тому в задоволенні клопотання про залишення позовної заяви без розгляду слід відмовити.

Керуючись статтями 248, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:
у задоволенні клопотань військової частини НОМЕР_1 про розгляд справи з викликом (повідомленням) сторін та про залишення позовної заяви без розгляду відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий суддя Д.А. Божук