Справа № 619/1405/21
Суддя: Болибок Є. А.
Дата ухвалення: 2022-02-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

справа №619/1405/21
провадження №2-аво/619/1/22
УХВАЛА
іменем України

03 лютого 2022 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області
у складіголовуючого суддіБолибока Є.А

Ім`я (найменування) учасників справи:
позивач: ОСОБА_1 ;
відповідач: ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 );
відповідач: начальник 3 групи ІПК віпс (тип А) відділу прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_2 » лейтенант ОСОБА_2 .
Суть питання, що вирішується ухвалою.
20 грудня 2021 року ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області заяву ОСОБА_1 про повернення судового збору задоволено. Зобов`язано Головне управління Державної казначейської служби України у Харківській області повернути ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 454,00 грн, сплачений згідно квитанції № @2PL253523 від 12.03.2021 на рахунок № UA0020599, отримувач: ГУК Харківобл/МТГДергачі/22030101, код отримувача: 899998, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП).
02 лютого 2022 року до суду надійшла заява ОСОБА_1 про виправлення описки, в якій просив виправити описку, допущену в ухвалі суду від 20.12.2021, а саме в абзаці 9 мотивувальної частини та абзаці 2 резолютивної частини вказаний номер квитанції замість «@2PL253523» вказати «0.0..1».
Мотиви, з яких суд дійшов висновків, і закону, яким керувався суд.
Суд дійшов висновку про внесення виправлень з таких підстав.
Відповідно до п. 1 ст. 253 КАС України суд, який постановив судове рішення, може з власної ініціативи або за заявою учасника справи чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.
Верховний Суд у постанові від 21.07.2020 у справі № 521/1074/17 зазначив, що описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Щодо арифметичних помилок, то Верховним Судом, зокрема, у постанові від 29 січня 2021 року у справі № 22-ц/354/11 роз`яснено, що арифметична помилка це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Не є арифметичними помилками, а отже, не можуть бути виправлені застосування неправильних методик підрахунку та неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Суд може виправити лише ті арифметичні помилки, яких він сам припустився. Якщо такі помилки наявні у висновку експерта або в наданих суду документах, вони судом не виправляються.

Отже, описками є помилки, зумовлені неправильним написанням слів, але не всіх, а лише тих, які мають істотний характер і можуть ускладнювати його розуміння чи виконання судового рішення. Під загальним поняттям описка розуміється неправильне написання слів. Що ж стосується цивільного провадження, то законодавець надав право суду за власною ініціативою або за заявою учасника справи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні. При цьому такі описки мають бути такими, що призводять до неправильного сприйняття або розуміння судового рішення. Вирішуючи питання про виправлення описок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, прізвища особи тощо) або які мають технічний характер.

Як вбачається з матеріалів справи, в ухвалі Дергачівського районного суду Харківської області по справі № 619/1405/21 від 20.12.2021, вказано номер виписки «@2PL253523» про зарахування судового збору до спеціального фонду державного бюджету України, замість номера квитанції «0.0..1».
У зв`язку з цим, Головним управлінням Державної казначейської служби України у Харківській області ОСОБА_1 було відмовлено у поверненні сплаченого судового збору.
Отже, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для виправлення описки в ухвалі суду, оскільки судом встановлено, що дана описка унеможливлює виконання ухвали суду.
Відповідно до частини другої статті 293 КАС України учасники справи мають право оскаржити в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції окремо від рішення суду лише у випадках, передбачених статтею 294 цього Кодексу.
Частиною першою статті 294 КАС України визначено вичерпний перелік ухвал суду першої інстанції, які можуть бути оскаржені в апеляційному порядку окремо від рішення суду.
Згідно з п. 14 ч. 1 статті 294 КАС України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо: внесення або відмови у внесенні виправлень у рішення.
Отже, ухвала суду першої інстанції про виправлення описки може бути оскаржена в апеляційному порядку.
Враховуючи викладене та керуючись статтями 253, 256, 294 КАС України, суд

постановив:
Заяву ОСОБА_1 про виправлення описки задовольнити.

Внести виправлення описки в ухвалі Дергачівського районного суду Харківської області по справі № 619/1405/21 від 20.12.2021, а саме в абзаці 9 мотивувальної частини та абзаці 2 резолютивної частини вказаний номер квитанції замість «@2PL253523» вказати «0.0..1».
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду через Дергачівський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги особою, яка її оскаржує, протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручені у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 299 КАС України.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складено 03 лютого 2022 року.

Суддя Є. А. Болибок