Справа № 600/3883/21-а
Суддя: Анісімов Олег Валерійович
Дата ухвалення: 2022-01-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 січня 2022 р. м. Чернівці Справа № 600/3883/21-а

Чернівецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Анісімова О.В., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Смеречина» до Головного управління ДПС у Чернівецькій області про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

І. РУХ СПРАВИ

1.1. Товариство з обмеженою відповідальністю «Смеречина» (далі позивач) звернулося до суду з позовом до Головного управління ДПС у Чернівецькій області (далі відповідач), в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління Державної податкової служби у Чернівецькій області № 45022 від 16 червня 2021 року про відповідність платника податку на додану вартість ТОВ «Смеречина» () критеріям ризиковості платника податку та зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у Чернівецькій області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «Смеречина» () з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку;

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління Державної податкової служби у Чернівецькій області від 25.06.2021 р. № 2802842/41865404 про відмову в реєстрації податкової накладної ТОВ «Смеречина» від 04.06.21 р. № 14 на загальну суму 50000 гривень та зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у Чернівецькій області податкову накладну Товариства з обмеженою відповідальністю «Смеречина» від 04.06.21 р. № 14 на загальну суму 50000 гривень зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління Державної податкової служби у Чернівецькій області від 01.07.2021 р. № 2815924/41865404 про відмову в реєстрації податкової накладної ТОВ «Смеречина» від 09.06.21 р. № 16 на загальну суму 22200 гривень та зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у Чернівецькій області податкову накладну Товариства з обмеженою відповідальністю «Смеречина» від 09.06.21 р. № 16 на загальну суму 22200 гривень зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних.

1.2. Ухвалою суду від 17.08.2021 року даний позов залишено без руху та встановлено строк для усунення недоліків.

1.3. Ухвалою суду від 28.08.2021 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене провадження в адміністративній справі без повідомлення учасників справи.

1.4. 21.09.2021 року згідно ухвали суду відмовлено у задоволенні клопотання представника Головного управління ДПС у Чернівецькій області про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

ІІ. ОБСТАВИНИ СПРАВИ

2.1. ТОВ «Смеречина» виписано та направлено до Державної податкової служби України для реєстрації у Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні № 14 від 04.06.2021 року та №16 від 09.06.2021 року.

2.2. Однак, рішеннями Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрації податкових накладних відмовлено у реєстрації вищевказаних податкових накладних.

2.3. Окрім цього, згідно рішення № 45022 від 16.06.2021 року Комісією регіонального рівня ГУ ДПС у Чернівецькій області ТОВ «Смеречина» визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку.

2.4. Позивач вважає рішення відповідача про відмову у реєстрації податкових накладних та відповідність платника податку критеріям ризиковості протиправними, що і обумовило звернення до суду з цим позовом.

ІІІ. АРГУМЕНТИ СТОРІН

Позиція позивача

3.1. Відповідно до змісту позову та доданих до нього матеріалів, позиція позивача обґрунтовується наступним.

3.2. Так, представник позивача вказує, що податкові накладні були виписані та направлені на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних за наслідок виконаних господарської операції між ТОВ «Смеречина» та ТОВ «Букпродсервіс» згідно договору про надання послуг від 01.06.2021 року №1-06/2021.

3.3. Вважає, що ТОВ Смеречина" надано відповідачеві всі передбачені законом та достатні для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних/розрахунку коригування в Єдиному державному реєстрі податкових накладних документи. Немає жодних законних та достатніх підстав для віднесення позивача до категорії ризикових платників податків та зупинення реєстрації податкових накладних. Всі господарські операції є законними та реальними.

Позиція відповідача

3.4. Згідно поданого до суду відзиву на позовну заяву представник відповідача зазначає про необґрунтованість позовних вимог та відсутність підстав для їх задоволення. В обґрунтування своєї позиції наводить положення Податкового кодексу України, наказу Міністерства фінансів України від 12.12.2019 року №520 Про затвердження Порядку прийняття рішень про реєстрацію/ відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, постанови Кабінету Міністрів України від 19.12.2010 року №1246 Про затвердження Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, постанови Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 року №1165 Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, на підставі яких, зокрема, встановлено алгоритм дій ДПС України щодо віднесення платника податку до переліку ризикових, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної, проведення перевірок, проведення реєстрації.

3.5. Так, зазначає, що Комісією при розгляді Повідомлень про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено (далі - Повідомлення), встановлено ряд обставин та фактів, які унеможливлюють підтвердження Комісією реальність проведених господарських операцій між ТОВ «Смеречина» () та ТОВ «Букпродсервіс» (код СДРПОУ 32090032) відповідно до податкових накладних №14 від 04.06.2021 року та №16 від 09.06.2021 року, реєстрацію яких зупинено.

3.6. Так, станом на дату виписки вищенаведених податкових накладних ТОВ «Смеречина» () перебувало в переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості згідно Постанови КМУ №1165 від року. В діяльності підприємства наявні ризики, а саме, платник задіяний в ланцюгах формування ймовірно фіктивного податкового кредиту від контрагентів - імпортерів транспортних засобів (ТОВ «Ол Транс Глобал» та ТОВ «Інтер-Трейд») за рахунок надання останніми «неіснуючих» послуг оренди транспортних засобів та спецтехніки в значних обсягах (економічна доцільність використання орендованої техніки в значних обсягах не встановлена). Тому платнику запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

3.7. Податкові накладні №14 від 04.06.2021 року та №16 від 09.06.2021 року, реєстрацію яких зупинено та за результатами розгляду копій документів прийняті рішення про відмову в їх реєстрації, виписані на ТОВ «Букпродсервіс» (), яке згідно інформації наявної в органах ДПС перебуває на обліку в ГУ ДПС у Чернівецькій області (Чернівецька ДПІ), основний вид діяльності - будівництво житлових і і нежитлових будівель. Станом на період здійснення господарських відносин ТОВ «Букпродсервіс» () перебувало в переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості згідно Постанови КМУ №1165 від 11.12.2019 року.

3.8. До наданих Повідомлень платником не надано первинні документи, в яких міститься інформація щодо проведених господарських операцій, а саме:

- до ПН№14 від 04.06.2021 року не надано первинні документи щодо придбання паливно-мастильних матеріалів при наданні послуг спецтехнікою (влаштування котловану);

- до ПН №16 від 09.06.2021 року надано первинні документи щодо проведених господарських операцій, які містять суперечливі дані та не відповідають одне одному. Так податкова накладна виписана 09.06.2021 року на проведену господарську операцію у сумі 22200 грн., в т.ч. ПДВ 3700 гри., згідно акта виконаних робіт від 09.06.2021 року сума господарської операції становить 72200 грн в т. ч. ПДВ 12033 грн., а платіжне доручення від 14.06.2021 року №1262 на суму 22200 грн.

3.9. Вищенаведені факти унеможливлюють підтвердження Комісією реальність проведених господарських операцій між ТОВ «Смеречина» () та ТОВ «Букпродсервіс» ().

3.10. Вищезазначене свідчить про те, що позивачем не надано копії первинних документів щодо постачання/придбання товарів, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних, а також ненадання позивачем копій розрахункових документів, банківських виписок з особових рахунків.

ІV. ОБСТАВИНИ ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ

4.1. Товариство з обмеженою відповідальністю «Смеречина», згідно даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, є юридичною особою, зареєстрованою 12.01.2018 року за місцезнаходженням: Чернівецька обл., м. Чернівці, вул. Буковинська, буд. 33а, . Основний вид діяльності 41.20 Будівництво житлових і нежитлових будівель (основний) (а.с. 20-22).

4.2. Судом встановлено, що рішенням Комісії регіонального рівня з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 16.06.2021 року №45022 відповідно до пункту 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого Кабінетом Міністрів України постановою від 11.12.2019 року №1165, встановлено відповідність ТОВ «Смеречина» критеріям ризиковості платника податку, а саме пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку з підстав «здійснення ризикових господарських операцій з метою формування ймовірно фіктивного податкового кредиту від контрагента-постачальника ПП «Ол Транс Глобал» (а.с. 15).

4.3. У зв`язку із здійсненням господарських операцій, а саме надання послуг ТОВ «Букпродсервіс» по влаштуванню котловану згідно договору про надання послуг від 01.06.2021 року №1-06/20221 ТОВ «Смеречина» виписано та направлено до Державної податкової служби України для реєстрації у Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні №14 від 04.06.2021 року на загальну суму 50000,00 грн. (в тому числі ПДВ 8333,33 грн.) та №16 від 09.06.2021 року на загальну суму 22200,00 грн. (в тому числі ПДВ 3700 грн.) (а.с. 27, 49).

4.4. За результатами перевірки вищезазначених податкових накладних, контролюючим органом надіслано ТОВ «Смеречина» квитанції про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, у яких зазначено, що відповідно до п. 201.16 ст.201 ПК України реєстрація ПН/РК №14 від 04.06.2021 року та №16 від 09.06.2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. Платник податку, яким подано ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідає п. 8. Критерії ризиковості платника податку. Також запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (а.с. 28, 50).

4.5. Аргументами сторін та матеріалами справи підтверджується, що реалізовуючи право на подачу пояснень, ТОВ «Смеречина» надіслало контролюючому органу повідомлення від 24.06.2021 року №1 про подання пояснень та копій документів щодо податкової накладної/розрахунків, реєстрацію яких зупинено, а саме податкової накладної №14 від 04.06.2021 року, а також пояснення у довільній формі від 24.06.2021 року №32 із первинними документами, що стосуються господарських операцій із ТОВ «Букпродсервіс» з приводу заблокованих податкових накладних (а.с. 29-31).

4.6. За наслідками розгляду вказаних пояснень Комісією Головного управління ДПС у Чернівецькій області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрації податкових накладних або відмову в такій реєстрації, прийнято рішення № 2802842/41865404 від 25.06.2021 року та № 2815924/41865404 від 01.07.2021 року про відмову у реєстрації податкових накладних №14 від 04.06.2021 року та №16 від 09.06.2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних (а.с. 16-19).

Підставою для відмови у реєстрації поданої позивачем податкової накладної №14 від 04.06.2021 року в оскаржуваному рішенні № 2802842/41865404 від 25.06.2021 року зазначено: не надання платником податку копій: договорів, зокрема зовнішньоекономічних контрактів, з додатками до них; документів щодо постачання/придбання товарів, послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів, в т.ч. рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних (документів, які не надано, підкреслити).

Підставою для відмови у реєстрації поданої позивачем податкової накладної №16 від 09.06.2021 року в оскаржуваному рішенні № 2815924/41865404 від 01.07.2021 року зазначено: надання платником податку копій документів, складених із порушенням законодавства. Також вказано додаткову інформацію: подані на розгляд комісії первинні документи не відповідають одне одному: суми зазначені в платіжному дорученні, акті виконаних робіт на відповідають сумі зазначеній в ПН. Тобто, неможливо встановити відповідно до чого виписана дана ПН.

4.7. Судом також встановлено, що ТОВ «Смеречина» 26.11.2020 року подано скарги на вищевказані рішення Комісії Головного управління ДПС у Чернівецькій області, в яких просило їх скасувати (а.с. 53-62). Однак рішеннями Комісії ДПС України з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 31971/41865404/2 від 13.07.2021 року та № 32370/41865404/2 від 15.07.2021 року скарги залишено без задоволення, а рішення комісій регіонального рівня про відмову реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних без змін (а.с. 63-64).

V. ПОЗИЦІЯ СУДУ

5.1. Так предметом оскарження у цій справі є рішення Комісії регіонального рівня з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відмову у реєстрації поданих ТОВ «Смеречина» податкових накладних. Окрім цього, позивачем у цій справі оскаржується рішенням Комісії регіонального рівня з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, яким встановлено відповідність ТОВ «Смеречина» критеріям ризиковості платника податку, а саме пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Отже, при розгляді цієї справи, суд надасть зазначеним рішенням Головного управління ДПС у Чернівецькій області оцінку на предмет відповідності чинним нормативно-правовим актам, через призму верховенства права.

5.2. Відносини, які виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, у тому числі податку на прибуток та податку на додану вартість, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, врегульовані Податковим кодексом України (далі ПК України).

5.3. Законом України Про внесення змін до Податкового кодексу України, щодо покращення інвестиційного клімату в Україні від 21.12.2016 року 1797-VIII внесені зміни та доповнення до Податкового кодексу України та запроваджено новий механізм електронного адміністрування податку на додану вартість за умов проведення аналізу та здійснення управління ризиками з метою визначення форм і обсягів митного та податкового контролю.

Метою зазначеного було покращення інвестиційного клімату в Україні за рахунок спрощення податкової системи та адміністрування податків, що матиме позитивний вплив на економічне зростання, залучення інвестицій та створення нових робочих місць (див. зміст пояснювальної записки до проекту Закону).

5.4. Відповідно до пункту 187.1 статті 187 ПК України датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

5.5. За правилами пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

5.6. Згідно пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

5.7. Як зазначено у пункті 201.16 статті 201 ПК України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

5.8. Відповідно до пункту 2 Постанови Кабінету Міністрів України Про затвердження Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних №1246 від 29.12.2010 року, у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 року № 204 (далі - Порядок №1246), податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість відповідно до вимог Податкового кодексу України в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

5.9. Згідно пункту 12 Порядку №1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України Про електронний цифровий підпис, Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

5.10. Відповідно до пункту 13 Порядку №1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі квитанція).

5.11. Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 11.12.2019 року №1165 (набула чинності з 01.02.2020 року), якою затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних; Порядок розгляду скарги щодо рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

5.12. Згідно з вимогами пункту 4 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №1165) у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у пункті 3 цього Порядку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування не зупиняється в Реєстрі.

5.13. Пунктом 5 Порядку №1165 передбачено, що платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

5.14. При цьому, згідно пункту 2 Порядку №1165 під ризиком порушення норм податкового законодавства розуміється ймовірність складання та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту "а"/"б" пункту 185.1 статті 185, підпункту "а"/"б" пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 ПК України за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено у такій податковій накладній / розрахунку коригування та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість виконання свого податкового обов`язку.

5.15. У відповідності до пункту 6 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

5.16. Згідно з пунктом 7 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

5.17. Таким чином, підставами для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є відповідність: 1) платника податку критеріям ризиковості платника податку; 2) податкової накладної/розрахунку коригування критеріям ризиковості здійснення операції.

5.18. Пунктом 10 Порядку №1165 передбачено, що у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

5.19. У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації (пункт 11 Порядку №1165).

5.20. Комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (пункт 25 Порядку № 1165).

5.21. Дослідженням матеріалів справи судом встановлено, що підставою для зупинення реєстрації поданих ТОВ «Смеречина» податкових накладних слугувало те, що платник податку відповідає вимогам пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

5.22. Суд, зазначає, що на момент формування квитанцій, якими зупинено реєстрацію податкових накладних, такі Критерії визначені додатком 1 до Порядку №1165.

Так, додатком 1 до Порядку №1165 встановлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість:

1. Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.

4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово- господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.

5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).

6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України.

7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України.

8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

5.23. Отже, пункт 8 додатку 1 до Порядку №1165 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість містить одну із можливих ознак ризиковості здійснення операцій, якою є те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування

5.24. Відтак, аналіз пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку свідчить про те, що для того, аби встановити наявність у платника податку такої ознаки мають існувати визначені цим пунктом передумови, а також для підтвердження відповідності платника податку вказаному критерію слід навести розрахунок показника за цим критерієм, якому відповідає платник податку, чого вимагає пункт 11 Порядку №1165.

5.25. Водночас, пункт 11 Порядку №1165 передбачає зазначення у квитанції пропозиції щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації

5.26. Отже, аналізуючи зазначене слід прийти до висновку, що підставою для відмови в реєстрації податкової накладної є наявність об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено у такій податковій накладній та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість виконання свого податкового обов`язку.

5.27. Тобто, господарська операція має бути реальною, впливати на активи підприємства та породжувати податкові зобов`язання.

5.28. Крім цього, слід прийти до висновку, що податкове законодавство України, чинне на час формування у цій справі квитанцій про зупинення реєстрації податкових накладних, містило вимоги до змісту квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної, які є конкретними та не можуть носити абстрактний характер.

5.29. Натомість, судом встановлено, що при зупиненні реєстрації податкових накладних у квитанціях відсутній конкретний перелік необхідних документів, що має бути наданий платником для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних, наявні лише посилання на п.201.16. ст. 201 ПК України, що унеможливлює встановити конкретно яким критеріям ризиковості, переліченим в зазначеному вище пункті 8 Критеріїв ризиковості платника податку відповідає позивач.

5.30. Вказане свідчить про невідповідність сформованих квитанцій вимогам пункту 11 Порядку №1165.

5.31. Окрім цього, у цій справі судом встановлено, що передумовою прийняття рішень про відмову у реєстрації податкових накладних слугувало прийняття Комісією регіонального рівня з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних рішення від 16.06.2021 року №45022, яким встановлено відповідність ТОВ «Смеречина» критеріям ризиковості платника податку, а саме пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Щодо обґрунтованості рішення Комісії регіонального рівня з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 16.06.2021 року №45022 суд зазначає наступне.

5.32. Пунктом 6 Порядку №1165 визначено, що питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

5.33. Форма рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку визначена додатком 4 до вказаного Порядку і передбачає зазначення підстави його прийняття - відповідний пункт Критеріїв ризиковості платника податку. А у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку в графі "Податкова інформація" розшифровується, яка саме податкова інформація.

5.34. За своєю правовою природою рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку є рішенням суб`єкта владних повноважень, яке прийняте на виконання владних управлінських функцій та стосується прав або інтересів платника податків.

5.35. Таке рішення створює правові наслідки у вигляді зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригувань, поданих платником податків. При цьому зупинення реєстрації податкової накладної, покладає на платника податків додатковий обов`язок у вигляді надання пояснень та документів, а також завдає шкоди його діловій репутації, оскільки внаслідок наведеного контрагенти такого платника податків не мають можливості сформувати податковий кредит за податковою накладною, реєстрація якої зупинена, що у подальшому несе ризики припинення господарських відносин між таким платником податків та його контрагентами.

5.36. Окрім цього, прийняття рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, породжує правову невизначеність між сторонами господарської операції, що суперечить верховенству права.

5.37. Отже, підсумовуючи наведене вище, слід прийти до висновку, що рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, в розумінні Кодексу адміністративного судочинства України є актом індивідуальної дії, який може бути оскаржено до суду.

6.38. Така позиція суду, окрім наведеного вище, підтверджується положенням абзацу 21 пункту 6 Порядку №1165, згідно змісту якого У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку та Додатком 4 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, згідно змісту якого рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

5.39. Водночас суд зазначає, що у висновках щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, які викладені в постановах Верховного Суду від 03.03.2020 року у справі № 240/3665/19, від 10.07.2020 року у справі № 520/5168/19, від 17.07.2020 року у справі № 280/1098/19 йшлося про те, що рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, дії контролюючого органу щодо внесення до Інтегрованої системи результатів засідання Комісії (за результатами, якої не приймалось рішення про відмову у реєстрації податкової накладної), так само як і протокол Комісії не породжують правових наслідків для платників податків та не порушують їхні права, оскільки розміщена в цій системі інформація є службовою та використовується податковими органами для обробки зібраної інформації в автоматичному режимі (для виконання покладених на контролюючі органи, функцій та завдань) з метою здійснення відповідних прав та обов`язків, а тому вони окремо не підлягали оскарженню.

Згідно позиції Верховного Суду, рішення контролюючого органу про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН призведе до певних негативних правових наслідків для платника податків, та, вважаючи рішення контролюючого органу неправомірним, особа може звернутись до суду за захистом прав, (свобод) та інтересів від порушень з боку суб`єкта владних повноважень, і в межах цього спору підставами позову, серед іншого, можуть бути доводи щодо неправомірності дій контролюючого органу по віднесенню платника податків до переліку таких платників податків які відповідають критеріям ризиковості.

5.40. Однак, в даному разі слід зазначити, що наведені висновки Верховного Суду щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, ґрунтуються на нормативно-правовому акті, який втратив чинність і в частині судового оскарження, по-іншому врегулював досліджувані правовідносини. При цьому суд зазначає, що оскаржувані в цій справі рішення, прийнятті на підставі діючого нормативно-правового акту, який передбачає оскарження рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку до суду.

5.41. Так, як зазначалось судом раніше, в Додатку 4 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, визначена обов`язкова форма рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, в який зазначається наступне:

Підстава (зазначається відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та, у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку розшифровується, яка саме податкова інформація).

Податкова інформація (заповнюється у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податків).

5.42. Отже, у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податків, контролюючий орган, яким є Головне управління ДПС у Чернівецькій області, зобов`язаний розшифрувати, яка саме податкова інформація стала підставою для прийняття такого рішення.

5.43 Відповідно до підпункту 14.1.171 пункту 14.1 статті 14 ПК України податкова інформація розуміється у значенні, визначеному Законом України "Про інформацію", згідно якого податковою інформацією є сукупність відомостей і даних, що створені або отримані суб`єктами інформаційних відносин у процесі поточної діяльності і необхідні для реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій у порядку, встановленому Податковим кодексом України (частина 1 статті 16 Закону України Про інформацію від 02.10.1992, № 2657-XII).

5.44. Аналізуючи наведене, слід прийти до висновку, що податковою інформацією є створений конкретний інформаційний продукт, який збережений на матеріальних носіях або відображений в електронному вигляді.

5.45. Крім цього, така інформація має відповідати основним принципам інформаційних відносин, серед яких відкритість, доступність інформації, свобода обміну інформацією; достовірність і повнота інформації (частина 1 статті 2 Закону України Про інформацію від 02.10.1992, № 2657-XII).

5.46. Приймаючи рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку від 16.06.2021 року, №45022 відповідач, розшифровуючи, яка саме податкова інформація стала підставою для прийняття такого рішення, вказав «здійснення ризикових господарських операцій з метою формування ймовірно фіктивного податкового кредиту від контрагента-постачальника ПП «Ол Транс Глобал», без жодного обґрунтування цього.

5.47. У даному разі суд вважає, що зазначення в оскаржуваному рішенні здійснення ризикових операцій, жодних чином не відповідає таким основним принципам інформаційних відносин, як доступність та повнота інформації. При цьому таке розшифрування, не може вважатись розшифруванням податкової інформації в розумінні Порядку №1165, оскільки за своїм змістовим навантаженням словосполучення ризикових операцій є не конкретним та не носить доступного та повного інформативного навантаження.

5.48. При цьому, ні у самому оскаржуваному рішенні, ні у відзиві не наведено фактичних обставин, які підтверджували дійсність здійснення ТОВ «Смеречина» ризикових господарських операцій з метою формування ймовірно фіктивного податкового кредиту від контрагента-постачальника ПП «Ол Транс Глобал». Таке рішення ґрунтується виключно на припущеннях відповідача.

5.49. Тож спірне рішення прийняте відповідачем непропорційно, без дотримання необхідного балансу між несприятливими наслідками для прав та інтересів позивача і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення, чим відповідач допустив надмірний формалізм, що порушує права позивача на належне здійснення господарської діяльності.

5.50. Одним із критеріїв законності рішення суб`єкта владних повноважень є критерій обґрунтованості, згідно якого рішення приймається з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії) (пункт 3 частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України).

5.51. Окрім цього, відповідно Резолюції (77) 31 про захист особи відносно актів адміністративних органів, яка прийнята Комітетом Міністрів Ради Європи 28.09.1977 року обов`язок суб`єкта владних повноважень інформувати про мотиви свого рішення, віднесено до основних складових (принципів) адміністративної процедури.

5.52. За таких обставин, враховуючи те, що в рішенні про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку від 16.06.2021 року, №45022 не розшифрована податкова інформація, яка стала підставою для його прийняття, слідує, що воно не відповідає критерію обґрунтованості та повноти, а тому воно є протиправним та підлягає скасуванню.

5.33. Пунктом 6 вказаного Порядку також визначено, що комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

5.54. Відтак, суд зазначає, що відповідність критеріям ризиковості має бути спростовано платником податків шляхом подання на вимогу податкового органу переліку документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, і лише ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування або ненадання платником податку копій документів відповідно до вимог Порядку або надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства є підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування.

5.55. З огляду на матеріали справи, судом встановлено, що реалізовуючи право на подачу пояснень, позивач надіслав контролюючому органу пояснення та копії документів щодо податкових накладних, реєстрацію яких зупинено, які на переконання представника позивача свідчать про реальність здійснених ТОВ «Смеречина» господарських операцій.

5.56. Однак, як встановлено судом вище, позивачу відмовлено в реєстрації податкових накладних у зв`язку із ненадання платником податку копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойси, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних (документи, які не надано підкреслити).

5.57. У даному разі, з метою забезпечення логічності та зрозумілості, суд надасть оцінку реальності господарських операцій, після чого надасть оцінку правомірності підстав, які зазначені у оскаржуваних рішеннях.

5.58. Водночас суд зазначає, що відповідно до абзацу 2 частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, такий суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

5.59. З викладеного слідує, що відповідачі не можуть посилатись на докази, які не були підставою для прийняття рішення про відмову позивачу в реєстрації податкових накладних.

Щодо реальності господарських операцій між ТОВ «Смеречина» та ТОВ «Букпродсервіс».

5.60. ТОВ «Смеречина, будучи господарським товариством, здійснює підприємницьку діяльність з метою отримання прибутку. З врахуванням зазначеного, у цій справі необхідно провести аналіз операцій щодо надання ТОВ «Смеречина» послуг згідно укладених з контрагентами договорів, через призму мети отримання прибутку.

5.61. При цьому суд зазначає, що у даному разі не йде мова про отримання податкової вигоди, всупереч положень ПК України.

5.62. Судом у цій справі встановлено, що податкові накладні №14 від 04.06.2021 року на загальну суму 50000,00 грн. (в тому числі ПДВ 8333,33 грн.) та №16 від 09.06.2021 року на загальну суму 22200,00 грн. (в тому числі ПДВ 3700 грн.) складено у зв`язку із надання ТОВ «Смеречина» послуг ТОВ «Букпродсервіс» по влаштуванню котловану згідно договору про надання послуг від 01.06.2021 року №1-06/20221 (а.с. 33-34).

5.63. На реалізацію умов договору про надання послуг від 01.06.2021 року №1-06/20221 оформлено акт №1 приймання виконаних будівельних робіт за червень 2021 року, згідно якого витрати ТОВ «Смеречина» становлять 72200,00 грн (а.с. 35-37); довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за червень 2021 року, згідно якої вартість виконаних ТОВ «Смеречина» будівельних робіт з ПДВ становить 72200,00 грн (а.с. 38).

5.64. Окрім цього, судом також встановлено, що ТОВ «Букпродсервіс» платіжним дорученням від 04.06.2021 року №1260 частково здійснено оплату на виконання робіт згідно договору про надання послуг від 01.06.2021 року №1-06/20221 у сумі 50000,00 грн. (в тому числі ПДВ 8333,33 грн.). У свою чергу, платіжним дорученням від 14.06.2021 року №1262 ТОВ «Букпродсервіс» здійснено доплату на виконання робіт згідно договору про надання послуг від 01.06.2021 року №1-06/20221 у сумі 22200,00 грн (в тому числі ПДВ 3700 грн.) (а.с. 42-43).

5.65. Отже, аналізуючи викладене у своїй сукупності, враховуючи логічність та розумність проведеної позивачем господарських операцій, метою якої є отримання прибутку, з урахуванням наданих контролюючим органам з метою реєстрації податкових накладних первинних документів по господарській операції, суд вважає, що такі господарські операції щодо надання ТОВ «Смеречина» послуг ТОВ «Букпродсервіс» є реальною. При цьому, у матеріалах справи наявні первинні документи, які підтверджують понесенні позивачем витрати у зв`язку із виконанням ним умов договору від 01.06.2021 року №1-06/20221, аналіз та синтез яких свідчить про їх змістову логічність з наведеними вище первинними документами, якими документовано господарські операції між ТОВ «Смеречина» та ТОВ «Букпродсервіс». При цьому, у зв`язку із отриманням послуг ТОВ «Букпродсервіс» має право на податковий кредит, однак його реалізувати не може у зв`язку з відмовою в реєстрації податкової накладної.

5.66. Водночас, відповідач у цій справі не надали суду жодного доказу фіктивності цих господарських операцій, при цьому суд зауважує, що підставою для зупинення податкової накладної є наявність об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено у такій податковій накладній та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість виконання свого податкового обов`язку.

5.67. Стосовно доводів відповідача про те, що платником не надано первинні документи, в яких міститься інформація щодо проведених господарських операцій, а саме: - до ПН №14 від 04.06.2021 року не надано первинні документи щодо придбання паливно-мастильних матеріалів при наданні послуг спецтехнікою (влаштування котловану); - до ПН №6 від 09.06.2021 року надано первинні документи щодо проведених господарських операцій, які містять суперечливі дані та не відповідають одне одному. Так податкова накладна виписана 09.06.2021 року на проведену господарську операцію у сумі 22200 гри., в т.ч. ПДВ 3700 грн., згідно акта виконаних робіт від 09.06.2021 року сума господарської операції становить 72200 грн в т. ч. ПДВ 12033 грн., а платіжне доручення від 14.06.2021 року №1262 на суму 22200 грн.

5.68. Аналіз наявних у цій справі первинних документів, які були подані відповідача на розгляд з метою реєстрації податкових накладних, свідчить про те, що надання ТОВ «Смеречина» послуг ТОВ «Букпродсервіс» по влаштуванню котловану згідно договору про надання послуг від 01.06.2021 року №1-06/20221 було тривалим у часі, а саме мало місце протягом червня 2021 року. При цьому, оплата за надані послуги здійснювалася ТОВ «Букпродсервіс» у два етапи, що свідчить із змісту платіжних доручень від 04.06.2021 року №1260 на суму 50000,00 грн. (в тому числі ПДВ 8333,33 грн.) та від 14.06.2021 року №1262 на суму 22200,00 грн (в тому числі ПДВ 3700 грн.) (а.с. 42-43).

Щодо ненадання позивачем первинних документів по здійснених господарських операціях.

5.69. Так, в оскаржуваному позивачем рішенні № 2802842/41865404 від 25.06.2021 року підставою для відмови у реєстрації податкової накладної вказано ненадання платником податку копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойси, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних (документи, які не надано підкреслити), а також копій договорів, зокрема зовнішньоекономічних контрактів, з додатками до них.

5.70. . У першу чергу, суд звертає увагу на зазначене у оскаржуваних рішеннях у графі підстави після переліку ненаданих платником податку документів: документи, які не надано, підкреслити. Тобто, серед переліку вказаних документів, податковим органом необхідно виокремити саме ті, які не надано платником податку. Однак, контролюючим органом вказаного зроблено не було.

5.71. При цьому, судом встановлено, та не заперечувалось відповідачами в ході розгляду справи, що позивачем до контролюючого органу подавалися пояснення та копії первинних документів щодо податкових накладних, реєстрацію яких зупинено.

5.72. Надання контролюючому органу досліджених вище первинних документів, на переконання суду, у сукупності із поданими поясненнями, підтверджує реальність господарських операцій ТОВ «Смеречина» з конкретним контрагентом ТОВ «Букпродсервіс».

5.73. Зазначене у своїй сукупності спростовує позицію відповідача щодо відсутності у позивача первинних документів щодо здійснення господарської операції по укладеному між ТОВ «Смеречина» та ТОВ «Букпродсервіс». Більше того, у матеріалах справи наявні документи, які підтверджують реальність дій по виконанню умов договору про надання послуг від 01.06.2021 року №1-06/20221, як то укладення 01.06.2021 року договору №3/06-2021 оренди механізмів, необхідних для виконання відповідних робіт. А тому, суд вважає вказану підставу для відмови у реєстрації податкової накладної №14 від 04.06.2021 року нормативно необґрунтованою.

5.74. Окрім цього, щодо відсутності та дефектності, на переконання представників відповідачів, певних первинних документів, якими документована господарська операція, то у даному разі суд вважає за необхідне навести наступні висновки Верховного Суду щодо правозастосування:

- наявність або відсутність окремих документів, як і деякі помилки чи неточності у їх оформленні, не є підставою для висновків про відсутність господарської операції, якщо з інших даних випливає, що фактичний рух активів або зміни у власному капіталі чи зобов`язаннях платника податків у зв`язку з його господарською діяльністю мали місце (відбулися), а певні недоліки в заповненні первинних документів носять оціночний характер (постанова Верховного Суду від 22.05.2020 року, справа №804/9510/15);

- відсутність та/або дефектність документів на транспортне перевезення не є безумовною підставою ставити під сумнів здійснення господарських операцій (постанова Верховного Суду від 04.06.2020 року, справа №340/422/19);

- наявність належно оформлених первинних документів є обов`язковою ознакою господарської операції, однак не єдиною. По своїй правовій суті господарська операція є операція, яка змінює зміст активів платника податку, а первинні документи лише підвереджують факт її проведення. Основною первинною ознакою господарської операції є її реальність, а наявність первинних документів є вторинною, похідною ознакою. Належне документальне оформлення господарської операції відповідними первинними документами не свідчить про безумовну їх відповідність самому змісту операції. Правові наслідки створює саме господарська операція, а не первинні документи (постанова Верховного Суду від 25.09.2019 року, справа №520/11437/18).

5.75. За таких підстав, суд вважає, що відповідачем, як суб`єктом владних повноважень не надано жодних доказів, які слугували б підставою для прийняття оскаржуваних рішень №2802842/41865404 від 25.06.2021 року та № 2815924/41865404 від 01.07.2021 року про відмову у реєстрації податкових накладних №14 від 04.06.2021 року та №16 від 09.06.2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних, як і не надано доказів, які б вказували на наявність ознак відповідності ТОВ «Смеречина» критеріям ризиковості платника податку.

VІ. ВИСНОВКИ СУДУ

6.1. Відповідно до частин 1, 2 статті 6 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

6.2. Відповідно до статті 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

6.3. У пункті 50 рішення Європейського суду з прав людини Щокін проти України (№ 23759/03 та № 37943/06) зазначено про те, що перша та найважливіша вимога статті 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року полягає в тому, що будь-яке втручання публічних органів у мирне володіння майном повинно бути законним. Говорячи про закон, стаття 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року посилається на ту саму концепцію, що міститься в інших положеннях цієї Конвенції (див. рішення у справі Шпачек s.r.о. проти Чеської Республіки (SPACEK, s.r.o. v. THE CZECH REPUBLIC № 26449/95). Ця концепція вимагає, перш за все, щоб такі заходи мали підстави в національному законодавстві. Вона також відсилає до якості такого закону, вимагаючи, щоб він був доступним для зацікавлених осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні (див. рішення у справі Бейелер проти Італії (Beyeler v. Italy № 33202/96).

6.4. Суд враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

6.5. При цьому, зазначений Висновок також акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

6.6. Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах Салов проти України (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), Проніна проти України (Заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та Серявін та інші проти України (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).

6.7. Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

6.8. Відповідачем не доведено суду правомірність прийняття оскаржуваних позивачем рішень №2802842/41865404 від 25.06.2021 року та № 2815924/41865404 від 01.07.2021 року про відмову у реєстрації податкових накладних №14 від 04.06.2021 року та №16 від 09.06.2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних, а тому суд вважає, що позовні вимоги в цій частині є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

6.9. За таких обставин, суд вважає, що рішення Комісії Головного управління ДПС у Чернівецькій області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрації податкових накладних №2802842/41865404 від 25.06.2021 року та № 2815924/41865404 від 01.07.2021 року про відмову у реєстрації податкових накладних №14 від 04.06.2021 року та №16 від 09.06.2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

6.10. Разом з цим, суд зазначає, що згідно частини 4 статті 245 КАС України у випадку, визначеному пунктом 4 частини другої цієї статті, суд може зобов`язати відповідача - суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд. У випадку, якщо прийняття рішення на користь позивача передбачає право суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд, суд зобов`язує суб`єкта владних повноважень вирішити питання, щодо якого звернувся позивач, з урахуванням його правової оцінки, наданої судом у рішенні.

6.11. Таким чином, суд вважає, що в даному випадку належним способом захисту порушених прав позивача буде визнання протиправним і скасування оскаржуваних рішень та зобов`язання відповідача зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні №14 від 04.06.2021 року та №16 від 09.06.2021 року, подані на реєстрацію позивачем, датою їх подання.

Окрім цього, судом у цій справі встановлено протиправність рішення Комісії регіонального рівня з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 16.06.2021 року №45022, про відповідність платника податку на додану вартість ТОВ «Смеречина» критеріям ризиковості платника податку, а відтак таке рішення також підлягає скасуванню.

6.12. За таких обставин суд прийшов до висновку, що зазначений позов підлягає задоволенню з підстав викладених у його мотивувальній частині.

VІІ. РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ

7.1. Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

7.2. З матеріалів справи встановлено, що при зверненні до суду з даним позовом позивачем сплачено судовий збір у розмірі 6810,00 грн., що підтверджується платіжними дорученнями №14, 15, 16 від 10.08.2021 року (а.с. 151-152). Оскільки позов задоволено повністю, суд стягує на користь позивача судові витрати (судовий збір) у сумі 6810,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Чернівецькій області.

Крім цього, щодо стягнення з відповідача інших витрат, пов`язаних з розглядом справи, суд зазначає наступне.

7.3. Частиною 3 статті 132 КАС України встановлено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду; 3) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз; 4) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 5) пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.

7.4. Статтею 134 КАС України врегульовані питання щодо відшкодування витрат на професійну правничу допомогу.

7.5. Відповідно до частини 1 та 2 статті 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

7.6. Відповідно до частин 3,4 цієї статті 134 КАС України розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

7.7. Відповідно до частини 5 статті 134 КАС України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

7.8. Разом з тим, відповідно до частин 6 та 7 статті 134 КАС України у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

7.9. Відповідно до частини 7 статті 139 КАС України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. За відсутності відповідної заяви або неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

7.10. Згідно частини 9 статті 139 КАС України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

7.11. Судом встановлено, що між ТОВ «Смеречина» та адвокатом Косовським М.В. укладено договір про надання правової допомоги від 18.09.2020 року (а.с. 153-155). На підставі даного договору видано ордер про надання правничої (правової) допомоги від 12.08.2021 року (а.с. 158). Окрім цього, суд зазначає, що представник позивача суду надав додаток №1 від 22.07.2021 року до договору про надання правової допомоги від 18.09.2020 року, а також розрахунок судових витрат по справі (а.с. 156, 159).

7.12. Разом з тим, будь-яких документальних підтверджень оплати позивачем послуг правничої допомоги (платіжних доручень, актів виконаних робіт/наданих послуг), згідно договору про надання правової допомоги суду не надано.

7.13. Враховуючи відсутність в матеріалах справи доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат, суд не вирішує питання щодо стягнення з відповідача судових витрат на професійну правничу допомогу.

На підставі викладеного, керуючись статтями 73-77, 90, 241-246, 250 КАС України, суд -

В И Р І Ш И В:

1. Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Смеречина» до Головного управління ДПС у Чернівецькій області про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Чернівецькій області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №2802842/41865404 від 25.06.2021 року та № 2815924/41865404 від 01.07.2021 року про відмову у реєстрації податкових накладних №14 від 04.06.2021 року та №16 від 09.06.2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних.

3. Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Чернівецькій області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 16.06.2021 року №45022 про відповідність платника податку на додану вартість Товариства з обмеженою відповідальністю «Смеречина» критеріям ризиковості платника податку.

4. Зобов`язати Головне управління ДПС у Чернівецькій області зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних подані Товариством з обмеженою відповідальністю «Смеречина» податкові накладні №14 від 04.06.2021 року та №16 від 09.06.2021 року, датою їх подання.

5. Зобов`язати Головне управління ДПС у Чернівецькій області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «Смеречина» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

6. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Смеречина» за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Чернівецькій області судові витрати у вигляді сплаченого згідно платіжних доручень №14, 15, 16 від 10.08.2021 року судового збору у розмірі 6810 (шість тисяч вісімсот десять) грн. 00 коп.

Згідно статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У відповідності до статей 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку повністю або частково. Апеляційна скарга на рішення подається до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення (складання).

Повне найменування учасників процесу:

Позивач Товариство з обмеженою відповідальністю «Смеречина» (Чернівецька обл., м. Чернівці, вул. Буковинська, буд. 33А, ).

Відповідач Головне управління ДПС у Чернівецькій області (м. Чернівці, вул. Героїв Майдану, 200А, ).

Суддя О.В. Анісімов