Справа № 540/8084/21
Суддя: Кисильова О.Й.
Дата ухвалення: 2022-01-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

12 січня 2022 р.м. ХерсонСправа № 540/8084/21

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді: Кисильової О.Й.,

розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Херсонської обласної прокуратури про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з адміністративним позовом до Херсонської обласної прокуратури (далі - відповідач), в якому просить:

- визнати протиправними дії Херсонської обласної прокуратури щодо нездійснення нарахування та невиплати ОСОБА_1 заробітної плати з урахуванням посадового окладу згідно вимог статті 81 Закону України "Про прокуратуру" (з урахуванням змін, внесених Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України" від 06.12.2016 № 1774-УІП) за період з 27.03.2020 до 29.12.2020;

- стягнути з Херсонської обласної прокуратури на користь ОСОБА_1 різницю недоотриманої суми заробітної плати за період з 27.03.2020 до 29.12.2020 в сумі 168028 грн 50 коп. (142397,04 грн оклад + 25631,46 грн надбавка за вислугу років).

Ухвалою від 15.12.2021 у справі відкрите спрощене позовне провадження без виклику сторін (у письмовому провадженні).

06.01.2021 Херсонська обласна прокуратура надіслала до суду клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за правилами загального позовного провадження. Клопотання обгрунтоване тим, що предметом спору у даній справі є виплата різниці посадового окладу прокурора передбаченого ст. 81 Закону України "Про прокуратуру". Незважаючи на те, що предметом спору у справі не є звільнення позивача з публічної служби, проте позовні вимоги у справі № 540/8084/21 безпосереднього пов`язані із звільненням позивача з посади прокурора та з органів прокуратури (тобто звільнення з посади особи, яка у значені Закону України "Про запобігання корупції" займає відповідальне становище), а тому обставини щодо звільнення позивача з публічної служби мають значення при розгляді даної справи. Тому, враховуючи складність справи, обсяг та характер доказів, що підлягають дослідженню, значення справи для сторін, розгляд справи у порядку спрощеного провадження не буде сприяти повному і всебічному з`ясуванню обставин, що входять до предмету доказування.

Відповідно до ч. 1 ст. 166 КАС України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування тощо щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань.

Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом (ч. 3 ст. 166 КАС України).

На підставі викладених норм процесуального законодавства, суд вважає за необхідне провести розгляд окремих процесуальних питань, а саме клопотання про розгляд справи в загальному позовному провадженні та за участю сторін, в порядку письмового провадження.

Надаючи правову оцінку клопотанню відповідача на предмет їх обґрунтованості та узгодженості з нормами процесуального права, суд зазначає наступне.

Статтею 12 КАС України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Згідноіз ч. 4 ст. 12 КАС України виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підстав Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років".

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

За змістом ч. 3 ст. 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Вирішуючи питання про відкриття провадження, суд дійшов висновку про те, що дана справа віднесена до справ незначної складності, а тому, враховуючи предмет та підстави позову, вирішив за необхідне здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

При цьому, доводи відповідача щодо складності справи, значення справи для сторін та потреби дослідження значної кількості доказів не можуть бути самостійною підставою для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, що узгоджується з приписами ст. 257 КАС України.

Відтак, враховуючи характер спірних правовідносин, предмет доказування та незначну складність справи, відсутність належного обґрунтування відповідачем необхідності розгляду справи в загальному провадженні, суд не вважає за доцільне розглядати справу в порядку загального позовного провадження.

Разом із тим, статтею 12 КАС України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Згідно із ч. 3 ст. 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до ч. 7 ст. 262 КАС України клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

За таких обставин, суд задовольняє клопотання відповідача про розгляд справи з викликом сторін, однак не за правилами загального позовного провадження, як того просить відповідач, а за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з наказами голови суду від 07.12.2021 № 05-06/95, від 23.12.2021 № 05-06-/97 та від 24.12.2021 № 05-06/99 головуюча суддя Кисильова О.Й. у період з 30.12.2021 до 10.01.2022 включно перебувала у відпустці, у зв`язку з чим клопотання відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та за участю сторін розглянуте 12.01.2022.

Керуючись ст. ст. 243, 248 КАС України, -

ухвалив:

Задовольнити клопотання Херсонської обласної прокуратури в частині розгляду справи з повідомленням сторін.

Здійснювати подальший розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Призначити судове засідання на 10 лютого 2022 року о 11:00 годині в приміщенні Херсонського окружного адміністративного суду за адресою: м. Херсон, вул. Філатова, 29.

Копію ухвали суду надіслати (надати) учасникам справи (їх представникам).

Ухвала окремо не оскаржується.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя О.Й. Кисильова