Справа № 260/2739/21
Суддя: Гаврилко С.Є.
Дата ухвалення: 2022-01-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
і м е н е м У к р а ї н и

05 січня 2022 року м. Ужгород№ 260/2739/21
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Гаврилка С.Є.,

з участю секретаря судового засідання Рошко Л.М.

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ;

за участі представника позивача Волошин Любов Ярославівни;

відповідач Мукачівський районний територіальний центр комплектування та соціальної підтримки представник Гришко Костянтин Володимирович,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Закарпатського окружного адміністративного суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Мукачівського районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки про скасування наказу, -

ВСТАНОВИВ:

05 липня 2021 року до Закарпатського окружного адміністративного суду із позовом звернулася ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Мукачівського районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки (89600, Закарпатська область, м. Мукачево, вул. Духновича, б.89), в якому просить: "1. Відкрити провадження по справі; 2. Скасувати наказ військового комісара Мукачівського об`єднаного міського територіального центру комплектування та соціальної підтримки № 159 від 23.06.2021 року "Про накладання дисциплінарного стягнення на працівника Збройних Сил України М. Наумову"; 3. Стягнути з відповідача на мою користь судові витрати з оплати судового збору та витрати на правничу допомогу.".

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 07 липня 2021 року було прийнято вказану позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в даній адміністративній справі.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 26 жовтня 2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 04 січня 2022 року, яка занесена до протоколу судового засідання було замінено неналежного відповідача Мукачівського об`єднаного міського територіального центру комплектування та соціальної підтримки на правонаступника Мукачівський районний територіальний центр комплектування та соціальної підтримки.

Розгляд даної справи відкладався (оголошувалась перерва) у зв`язку з існуванням на те об`єктивних законодавчо встановлених підстав.

Свої позовні вимоги позивач мотивував наступним. В 2020 році позивач була прийнята на посаду провідного спеціаліста призову Мукачівського об`єднаного міського територіального центру комплектування та соціальної підтримки та ознайомлена з її посадовою інструкцією. З моменту працевлаштування виконувала належним чином свою роботу, жодних питань щодо невиконання або неналежного виконання позивачем посадових обов`язків не виникало. 16 червня 2021 року на вимогу військового комісара позивачем було написано в довільній формі розпорядок свого робочого дня та роботу яку остання виконує кожного робочого дня. Після чого, 18 червня 2021 року позивача було повідомлено про проведення дисциплінарною комісією дисциплінарного провадження щодо незнання та невиконання посадових обов`язків позивачем. За наслідками проведеного дисциплінарного провадження військовим комісаром було застосовано дисциплінарне стягнення до позивача у виді догани за проступок передбачений статтею 65 частиною 2 пунктом 5 Закону України "Про державну службу". Позивач вважає наказ № 159 від 23 червня 2021 року про застосування дисциплінарного стягнення є безпідставним, необґрунтованим та протиправним, через відсутність доказів неналежного виконання посадових обов`язків, та таким, що виданий з грубим порушенням вимог діючого законодавства.

У відзиві на адміністративний позов представник відповідача просить суд в задоволенні позову відмовити повністю. Зазначає, що 16 червня 2021 року військовий комісар Мукачівського об`єднаного міською територіального центру комплектування та соціальної підтримки з метою контролю за виконанням державними службовцями посадових обов`язків, у зв`язку і неналежним виконанням завдань, відділенням призову Мукачівського ОМ ТЦК та СП провів опитування особового складу на предмет знання та виконання своїх функціональних обов`язків. За результатами опитування з`ясувалось, що працівник Збройних Сил України ОСОБА_1 , не знає третини обов`язків, які повинна була виконувати, натомість виконувала обов`язки, не передбачені посадовою інструкцією, про що не повідомила військовою комісара, а саме про те, що їй було доручено виконувати обов`язки які не передбачені посадовою інструкцією. У зв`язку з чим, військовим комісаром було прийнято рішення про проведення дисциплінарною провадження щодо позивача, за результатами якого, за допущення державним службовцем ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, передбаченого статтею 65 частиною 2 пунктом 5 Закону України "Про державну службу" позивачу було оголошено догану.

В судовому засіданні позивач та його представник позовні вимоги підтримали та просили задовольнити позов з підстав наведених у такому.

Представник відповідача в судовому засіданні, проти задоволення позовних вимог заперечив та просив суд відмовити в задоволенні позову в повному обсязі.

Розглянувши подані сторонами докази, (заслухавши сторони та їх представників) всебічно і повно оцінивши всі фактичні обставини (факти), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд встановив наступне.

Судом встановлено та не заперечується учасниками справ, що позивач перебувала на посаді провідного спеціаліста відділення призову Мукачівського об`єднаного міською територіального центру комплектування та соціальної підтримки з 31 жовтня 2020 року.

Як вказує відповідач, 16 червня 2021 року військовий комісар Мукачівського об`єднаного міською територіального центру комплектування та соціальної підтримки з метою контролю за виконанням державними службовцями посадових обов`язків, у зв`язку і неналежним виконанням завдань, відділенням призову Мукачівського ОМ ТЦК та СП провів опитування особового складу на предмет знання та виконання своїх функціональних обов`язків.

На виконання вказаного, позивачем було складено розпорядок свого робочого дня та зазначено роботу, яку остання виконує кожного робочого дня. Зокрема, ОСОБА_1 вказала про виконувані нею обов`язки, а саме: відбір особових справ на передачу; звірка з підприємством; прийом громадян; ведення журналів вхідних та вихідних документів; архівне та службове діловодство відділення (а.с.а.с. 15, 64).

18 червня 2021 року ОСОБА_1 було повідомлено про проведення дисциплінарної комісії щодо незнання та невиконання посадових обов`язків (а.с. 68).

Судом встановлено, що 23 червня 2021 року відбулось засідання дисциплінарної комісії Мукачівського об`єднаною міського територіального центру комплектування та соціальної підтримки, на якому було досліджено матеріали дисциплінарної справи, заслухано пояснення ОСОБА_1 та, враховуючи не знання функціональних обов`язків, а відповідно й не виконання свої функціональних обов`язків, систематичне залишення робочого місця не відпросившись від військовою комісара, що вплинуло на невиконання відділенням призову Мукачівського об`єднаного міського територіального центру комплектування та соціальної підтримки планового завдання Закарпатського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки по призову на строкову військову службу, дисциплінарна комісія Мукачівського об`єднаного міського територіального центру комплектування та соціальної підтримки надала пропозицію військовому комісару Мукачівського об`єднаного міського територіального центру комплектування та соціальної підтримки, за допущення державним службовцем працівником Збройних Сил України ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, передбаченого статтею 65 частиною 2 пунктом 5 Закон України "Про державну службу" оголосити догану (а.с.а.с. 69-72).

Відповідним наказом військового комісара Мукачівського об`єднаного міського територіального центру комплектування та соціальної підтримки № 159 від 23 червня 2021 року "Про накладання дисциплінарного стягнення на працівника Збройних Сил України М. Наумову" за незнання функціональних обов`язків, що призвело до неналежного їх виконання на підставі статті 65 частини 2 пункту 5 та статті 66 частини 3 Закон України "Про державну службу" позивачеві було оголошено догану (а.с. 12).

Вирішуючи спір суд виходить із того, що правовий статус державних службовців, підстави та порядок притягнення їх до дисциплінарної відповідальності, а також її види передбачено Законом України "Про державну службу" від 10 грудня 2015 року № 889-VIII (далі по тексту Закон України № 889-VІІІ).

Відповідно до статті 5 Закону України № 889-VIII правове регулювання державної служби здійснюється Конституцією України, цим та іншими законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, постановами Верховної Ради України, указами Президента України, актами Кабінету Міністрів України та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби. Відносини, що виникають у зв`язку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, регулюються цим Законом, якщо інше не передбачено законом. Дія норм законодавства про працю поширюється на державних службовців у частині відносин, не врегульованих цим Законом.

Статтею 64 Закону України №889-VIII передбачено, що за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Тобто відповідно до зазначеної норми для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності, необхідним є порушення таким службовцем службової дисципліни, яка в свою чергу включає невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, що визначені цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, а також посадовою інструкцією.

За приписами статті 65 частини 2 пункту 5 Закону України № 889-VIII дисциплінарними проступками є: невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

Відповідно до статті 65 частини 1 Закону України № 889-VIII підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Тобто невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків державним службовцем є дисциплінарним проступком т а є підставою для притягнення такого державного службовця до дисциплінарної відповідальності.

Згідно із статтею 66 частиною 1 Закону України № 889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

Частиною 6 указаної статті передбачено, що дисциплінарні стягнення, передбачені пунктами 2-4 частини першої цієї статті, накладаються виключно за пропозицією Комісії, поданням дисциплінарної комісії.

Відповідно до статті 67 частин 1-3 Закону України № 889-VІІІ, дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність державного службовця, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка та відсутність дисциплінарних стягнень; 3) високі показники виконання службових завдань, наявність заохочень та урядових відзнак, урядових і державних нагород; 4) вжиття заходів щодо попередження, відвернення або усунення настання тяжких наслідків, які настали або можуть настати в результаті вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування заподіяної шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Під час застосування дисциплінарного стягнення можуть враховуватися також інші, не зазначені у частині другій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність державного службовця.

Згідно із статтею 74 частиною 1 Закону України № 889-VІІІ дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

Відповідно до статті 77 Закону України № 889-VIII рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення.

У рішенні про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.

З аналізу положень вищезазначених правових норм суд виснує, що, зокрема, за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків державний службовець може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності з накладенням суб`єктом призначення або керівником державної служби на такого державного службовця дисциплінарного стягнення у вигляді догани. Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця, дисциплінарне стягнення може бути застосоване не пізніше шести місяців з дня виявлення проступку, а також не застосовується після спливу одного року після його вчинення.

Статтею 69 частиною 10 Закону України № 889-VІІІ передбачено, що результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.

Зі змісту пропозиції дисциплінарної комісії щодо притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності резюмується, що дисциплінарний проступок, вчинений позивачем, полягав у неналежному виконанні покладених на неї службових обов`язків провідного спеціаліста відділенням призову Мукачівського ОМ ТЦК та СП, натомість ОСОБА_1 виконувала обов`язки, не передбачені посадовою інструкцією (а.с. 72).

При цьому, сама суть порушення фактично зводилася до того, що позивачем було складено лист в довільній формі на вимогу військового комісару про розпорядок свого робочого дня та роботу, яку остання виконує кожного робочого дня, за наслідком якого відповідачем було відкрито дисциплінарне провадження у зв`язку із незнанням третини обов`язків, які повинна була виконувати, натомість виконувала обов`язки, не передбачені посадовою інструкцією.

Як було вже зазначено судом, ОСОБА_1 , зокрема вказала про виконувані нею обов`язки, а саме: відбір особових справ на передачу; звірка з підприємством; прийом громадян; ведення журналів вхідних та вихідних документів; архівне та службове діловодство відділення (а.с.а.с. 15, 64).

З посадової інструкції провідного спеціаліста відділення призову вбачається, що позивач ознайомлена з її змістом (а.с. 13).

Те, що позивач не вказав повного переліку функціональних обов`язків, що передбачені вказаною посадовою інструкцією, свідчить, на думку відповідача, про незнання та, відповідно, невиконання провідним спеціалістом відвідання призову ОСОБА_1 своїх посадових обов`язків, передбачених у посадовій інструкції, у зв`язку з чим винесений оскаржуваний наказ.

Як вже встановлено судом, позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності та накладено дисциплінарне стягнення у вигляді догани за неналежне виконання посадових обов`язків, що виявилося у незнанні функціональних обов`язків.

Щодо суті порушень, за вчинення яких, позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності, суд зазначає, що дисциплінарне стягнення - це передбачена законом міра примусу, що застосовується суб`єктом призначення до державного службовця, який порушив службову дисципліну, тобто вчинив дисциплінарний проступок.

Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними й поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає в порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами загального та спеціального законодавства про працю: Кодексом законів про працю України, Законом України № 889-VIII, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень власника, уповноваженої ним адміністрації.

Особливе значення під час визначення діяння державного службовця як дисциплінарного проступку має наявність у вчиненні цього діяння вини державного службовця - певного ставлення особи до протиправних дій і їхніх шкідливих наслідків.

Наказ про притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності повинен містити чітке формулювання суті та обставин допущеного працівником проступку, підстави прийняття рішення про притягнення до відповідальності, час вчинення й час виявлення самого проступку, а також обґрунтування обрання певного виду стягнення, з урахуванням передбачених законодавством обставин.

Суд зазначає, що не зазначення позивачем у письмових поясненнях повного переліку функціональних обов`язків, не свідчить про те, що позивач не виконувала посадові обов`язки, передбачених у її посадовій інструкції.

Доказів того, що позивачем не було виконано обов`язки, які зазначені у відповідній інструкції суду надано не було, так як і не було надано доказів будь-якої винної поведінки позивача, яка потягла за собою спричинення шкоди.

Статтею 77 частиною 2 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідачем в процесі розгляду даної справи не було доведено правомірності прийнятого наказу, доказів невиконання функціональних обов`язків позивачем, що передбачені її посадовою інструкцією до суду надано не було.

Крім того, наказ про притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності повинен містити чітке формулювання суті та обставин допущеного працівником проступку, підстави прийняття рішення про притягнення до відповідальності, час вчинення й час виявлення самого проступку та обґрунтування обрання певного виду стягнення, з урахуванням передбачених законодавством обставин.

Аналогічна правова позиція відображена у постанові Верховного Суду 09 грудня 2019 року у справі № 813/3820/17.

Так, досліджуючи зміст оскаржуваного наказу судом встановлено, що зміст наказу про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності не містить відомостей про те, яке саме порушення службової дисципліни та коли вчинив чи допустив позивач, які саме посадові обов`язки він не виконав чи неналежно виконував.

Відсутність в оскарженому наказі посилань на конкретні порушення службової дисципліни та дати їх вчинення унеможливлює надання оцінки дотримання відповідачем визначених положеннями Закону України "Про державну службу" строків притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Така правова позиція викладена в постанові суду Верховного Суду від 19 червня 2019 у справі № П/811/1911/16, від 11 вересня 2019 року у справі № 826/12205/17, від 29 серпня 2019 року у справі № 826/6748/16.

Разом з тим, в матеріалах справи відсутні докази того, чому до позивача застосовано більш суворіший вид стягнення - догану та не використано можливість для застосування менш суворого. Більш того, в ході розгляду справи судом не встановлено обставин, які б вказували на те, що позивачем вчинено дійсно дисциплінарний проступок, який вказує на навмисне неналежне виконання ним своїх посадових обов`язків, що заслуговує на застосування найсуворішого виду стягнення.

А тому, за викладених обставин, суд доходить висновку про відсутність у діях позивача складу дисциплінарного проступку, у зв`язку з чим, прийнятий відповідачем наказ про накладення на неї догани не відповідає вимогам законодавства України, позаяк винесений без з`ясування усіх обставин, що мали значення для його прийняття.

Резюмуючи вищевикладене, суд доходить висновку про наявності підстав для задоволення позову.

Відповідно до статті 73 КАС України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Частиною 1 статті 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до статті 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Враховуючи вищевикладене, виходячи з системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, суд дійшов висновку, що заявлений позов слід задовольнити.

Згідно із статтею 139 частини 1 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 139, 242-246 КАС України, суд,

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Мукачівського районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки (89600, Закарпатська область, м. Мукачево, вул. Духновича, б.89, Ідентифікаційний код 09637168) про скасування наказу - задовольнити.

Скасувати наказ військового комісара Мукачівського об`єднаного міського територіального центру комплектування та соціальної підтримки № 159 від 23 червня 2021 року "Про накладання дисциплінарного стягнення на працівника Збройних Сил України М. Наумову".

Стягнути з Мукачівського районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки (89600, Закарпатська область, м. Мукачево, вул. Духновича, б.89, Ідентифікаційний код 09637168) за рахунок його бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) судовий збір у розмірі 908 (дев`ятсот всім) грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Відповідно до статті 243 частини 3 КАС України 05 січня 2022 року було проголошено вступну та резолютивну частини рішення суду. Рішення суду у повному обсязі було складено 17 січня 2022 року.

СуддяС.Є. Гаврилко