Справа № 340/11368/21
Суддя: О.А. Черниш
Дата ухвалення: 2022-01-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

27 січня 2022 року м. Кропивницький Справа № 340/11368/21

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Черниш О.А.,

розглядаючи за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу

позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

відповідач: Головне управління ДПС у Кіровоградській області (25006, м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 55, код ЄДРПОУ ВП 43995486)

про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Кіровоградській області, в якому просить:

- визнати протиправною та скасувати вимогу про сплату боргу (недоїмки) №Ф-2275-52-У від 20.06.2019 року, видану Головним управлінням ДПС у Кіровоградській області, щодо стягнення боргу зі сплати єдиного соціального внеску у розмірі 21030,90 грн.

Ухвалою судді від 06.01.2022 року відкрито провадження у справі та прийнято рішення здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

До суду 24.01.2022 року надійшла заява ОСОБА_1 про збільшення розміру позовних вимог від 24.01.2022 року, у якій сформульовані такі вимоги:

- визнати протиправною та скасувати вимогу про сплату боргу (недоїмки) №Ф-2275-52-У від 20.06.2019 року, видану Головним управлінням ДПС у Кіровоградській області, щодо стягнення боргу зі сплати єдиного соціального внеску у розмірі 21030,90 грн.;

- визнати протиправними дії Головного управління ДПС у Кіровоградській області щодо нарахування заборгованості зі сплати єдиного внеску в розмірі 37788,74 грн.

Аналогічна заява надійшла до суду 26.01.2022 року.

Частиною 1 статті 47 КАС України передбачено, що позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

За змістом статті 160 КАС України предметом позову є матеріально-правові вимоги позивача до відповідача, відповідно до яких суд має ухвалити рішення, а підставою позову обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, які складаються із фактів, що тягнуть за собою певні правові наслідки: зміну чи припинення правовідносин.

Водночас предмет позову кореспондує із способами судового захисту права (змістом позову), які визначені статтею 5 КАС України, а тому зміна предмета позову означає зміну вимоги, що свідчить про обрання позивачем іншого, на відміну від первісно обраного, способу захисту порушеного права або його доповнення, у межах спірних правовідносин.

Таким чином, зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову зміну обставин, на яких ґрунтуються вимоги особи, яка звернулася з позовом. Зміна предмету або підстав позову може відбуватися лише у межах спірних правовідносин. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення установлені статтею 167 КАС України.

Так, частиною 1 статті 167 КАС України передбачено, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: 1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України; 2) найменування суду, до якого вона подається; 3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; 4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення); 7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Згідно з частиною 2 статті 167 КАС України якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

Як передбачено частиною 1 статті 172 КАС України, в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

У пункті 23 частини 1 статті 4 КАС України зазначено, що похідна позовна вимога - вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Зміст заяви позивача про збільшення розміру позовних вимог від 24.01.2022 року свідчить про те, що ця заява є заявою про зміну предмету позову, оскільки позивач доповнив первісну позовну вимогу про визнання протиправним та скасування рішення відповідача - вимоги про сплату боргу (недоїмки) №Ф-2275-52-У від 20.06.2019 року у розмірі 21030, 90 грн., новою позовною вимогою - про визнання протиправними дій відповідача щодо нарахування йому станом на 20.01.2022 року заборгованості зі сплати єдиного внеску в розмірі 37788,74 грн.

Суд не погоджується з твердженнями позивача про те, що нова вимога про визнання протиправними дій відповідача є похідною щодо заявленої раніше вимоги про визнання протиправним рішення відповідача, та вважає, що ця вимога є самостійною вимогою немайнового характеру.

Частиною 1 статті 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Відповідно до частини 2 статті 5 КАС України захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Статтею 245 КАС України визначені повноваження суду при вирішенні адміністративної справи.

Згідно з частиною 2 статті 245 КАС України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про: 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 10) інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.

Суд зазначає, що констатація порушення прав фізичної особи внаслідок дій/бездіяльності суб`єкта владних повноважень без зобов`язання суб`єкта владних повноважень утриматися від вчинення певних дій чи вчинити певні дії, не призводить до захисту порушених прав, оскільки не передбачає способу чи механізму їх відновлення, що суперечить меті адміністративного судочинства.

Позивач, заявляючи нову позовну вимогу про визнання протиправними дії відповідача, всупереч правилам ч.1 ст.5 КАС України не висуває похідних вимог до цього відповідача про зобов`язання його утриматися від вчинення певних дій з метою захисту/відновлення прав, порушених такими діями, або про зобов`язання відповідача вчинити певні дії з цією ж метою.

Крім того, частиною 3 статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з частиною 1 статті 3, частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до частин 2, 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" у разі якщо розмір позовних вимог збільшено або пред`явлено нові позовні вимоги, недоплачену суму судового збору необхідно сплатити до звернення до суду з відповідною заявою.

За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Всупереч цим правилам позивач, пред`явивши у заяві від 24.01.2022 року нову позовну вимогу немайнового характеру, не сплатив за неї судовий збір у розмірі 992, 40 грн.

З огляду на недоліки заяви про зміну позовних вимог, які не дають суду можливості прийняти її до розгляду для одночасного вирішення з первісним позовом, цю заяву слід повернути позивачу на підставі частини 2 статті 167 КАС України.

Керуючись статтями 47, 167, 248, 256 КАС України, суд -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 про збільшення розміру позовних вимог від 24.01.2022 року повернути без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду О.А. Черниш