Справа № 620/15657/21
Суддя: Житняк Л.О.
Дата ухвалення: 2022-01-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 січня 2022 року Чернігів Справа № 620/15657/21

Чернігівський окружний адміністративний суд під головуванням судді Житняк Л.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Дослідної станції «Маяк» інституту овочівництва та баштанництва Української академії аграрних наук до Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області, третя особа Товариство з обмеженою відповідальністю «Ремавтокомплект-Сервіс» про визнання протиправним та скасування висновку,

В С Т А Н О В И В:

озивач звернувся до суду з позовом до Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області, третя особа Товариство з обмеженою відповідальністю «Ремавтокомплект-Сервіс», в якому просить визнати протиправним та скасувати висновок відповідача про результати моніторингу закупівлі №UA-2021-03-11-012486-b від 16.10.2021.

Свої позовні вимоги мотивує тим, що зазначивши у висновку усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України, відповідач не визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його нечіткість та невизначеність, а також не зазначив якими конкретно положеннями Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України слід керуватись. Також вказує, що відповідачем не зазначено де саме, в документах, поданих ТОВ «Ремавтокомплект-Сервіс» в якості тендерної пропозиції, наявна інформація викладена іншою мовою (мовами), аніж мова (мови), що вимагається тендерною документацією. Також зазначає, що абз. 2 п. 2 частини першої статті 31 Закону України від 25.12.2015 №922-VIII «Про публічні закупівлі» (далі Закон №922), передбачено відміну торгів замовником чи визнання їх такими, що не відбулися. Зокрема, замовник відміняє торги у разі неможливості усунення порушень, що виникли через виявлені порушення законодавства з питань публічних закупівель. Проте вимоги цієї норми не можна застосувати до спірних правовідносин, оскільки виявлені порушення були зафіксовані оскаржуваним висновком від 29.10.2021, а торги станом на той час вже відбулися, результатом чого стало укладення договору №17 від 14.04.2021, а також його належне виконання ТОВ «Ремавтокомплект-Сервіс».

Крім цього вказує, що вимоги щодо оприлюднення обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі шляхом розміщення на власному веб-сайті є по своїй природі рекомендацією, адже відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі», така вимога не значиться як елемент проведення процедури закупівлі.

Суд ухвалою від 23.11.2021 розгляд справи призначив за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення ( виклику) сторін та встановив відповідачу строк для подачі відзиву.

Представник відповідача надав відзив, в якому просив відмовити в задоволенні позовних вимог посилаючись на те, що відповідач склав оскаржуваний Висновок відповідно до Порядку №552, а саме: у пункті 3 констатуючої частини Висновку від 27.09.2021 Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області зазначило про зобов`язання вжити заходів щодо усунення виявлених порушень, а саме: припинення зобов`язань за договором з дотриманням положень Господарського та Цивільного кодексів України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. А отже, відповідач зазначив один із способів усунення виявленого порушення, який є чітким та зрозумілим.

Крім цього вказав, що в тендерній документації не зазначено посаду посадової особи замовника, уповноваженої здійснювати зв`язок з учасниками, що є порушенням пункту 17 частини другої статті 22 Закону №922. Тендерна документація не містить інформацію щодо підтвердження відповідності кваліфікаційним критеріям, встановленим статтею 17 Закону №922, для об`єднання учасників, чим порушено вимогу пункту 2 частини другої статті 22 Закону №922. Також, згідно з технічними вимогами, які є Додатком 4 до Тендерної документації позивача передбачено таке найменування товару: Гербіциди (Люмакс або еквівалент, Таск екстра або еквівалент, Вівовлт або еквівалент) Інсектициди (Кораген або еквівалент, Сіліксан або еквівалент). Крім того, дане найменування товару визначене і Специфікацією, яка є Додатком 1 до проекту Договору. Проте, згідно Тендерної пропозиції та документів, зокрема технічної специфікації предметом закупівлі є «Кукурудза» ДК 021:2015: 03211200-5 - Кукурудза, а найменування товару «Насіння кукурудзи». Крім цього, позивачем не оприлюднено обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі шляхом розміщення на власному веб-сайті (або на офіційному веб- сайті головного розпорядника бюджетних коштів, суб`єкта управління об`єктами державної власності, що здійснює функції з управління суб`єктом господарювання державного сектору економіки) протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення оголошення про проведення конкурентної процедури закупівель або повідомлення про намір укласти договір про закупівлю за результатами переговорної процедури закупівель.

Позивачем подано відповідь на відзив, в якій останній з позицією відповідача не погоджується та просить позовні вимоги задовольнити, посилаючись на аргументи та підстави, викладені в позові.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд зазначає про таке.

Управлінням Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області здійснено моніторинг публічної закупівлі ID: UA-2021- 03-11-012486-b, що підтверджується наказом від 08.10.2021 №584.

Підставою для проведення такого моніторингу слугувало інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель (пункт 2 частини першої статті 8 Закону №922), про що також зазначено в додатку до наказу №584.

Моніторинг було здійснено з 11.10.2021 по 25.10.2021.

За результатами моніторингу закупівлі ID:UA-2021-03-1 l-012486-b Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області склало висновок про результати моніторингу закупівлі від 25.10.2021 (далі - Висновок від 25.10.2021), де зафіксовано порушення вимог законодавства у сфері публічних закупівель, а саме: недотримання вимог пунктів 2 та 17 частини другої статті 22 Закону №922, порушення вимог абзацу другого пункту 2 частини першої статті 31 Закону №922, вимог пункту 4-1 постанови Кабінету Міністрів України від 11.10.2016 №710 «Про ефективне використання державних коштів», зі змінами (далі - Постанова №710), порушення частини п`ятої статті 8 Закону №922 який оприлюднено в електронній системі закупівель 10.08.2021 за посиланням https://prozorro.gov.ua/tender/ UA-2021- 03-11-012486-b.

Суть виявлених порушень полягає у наступному:

- в тендерній документації не зазначено посаду посадової особи замовника, уповноваженої здійснювати зв`язок з учасниками, що є порушенням пункту 17 частини другої статті 22 Закону №922; тендерна документація не містить інформацію щодо підтвердження відповідності кваліфікаційним критеріям, встановленим статтею 17 Закону №922, для об`єднання учасників, чим порушено вимогу пункту 2 частини другої статті 22 Закону №922.

- тендерна пропозиція ТОВ «Ремавтокомплект-Сервіс» не відповідала вимогам тендерної документації позивача та підлягала відхиленню на підставі абзацу другого пункту 2 частини першої статті 31 Закону;

- в порушення вимог пункту 4-1 Постанови №710 позивачем не оприлюднено обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі шляхом розміщення на власному веб-сайті (або на офіційному веб- сайті головного розпорядника бюджетних коштів, суб`єкта управління об`єктами державної власності, що здійснює функції з управління суб`єктом господарювання державного сектору економіки) протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення оголошення про проведення конкурентної процедури закупівель або повідомлення про намір укласти договір про закупівлю за результатами переговорної процедури закупівель;

- відповідь на запит відповідача від 12.10.2021 позивачем надано 22.10.2021, тобто на шостий робочий день, що є порушенням частини п`ятої статті 8 Закону №922.

Згідно оскаржуваного висновку ID моніторингу, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Держаудитслужбою зобов`язано здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором з дотриманням положення Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Позивач з даним висновком не погоджується вважає його протиправним, внаслідок чого звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд зазначає таке.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні регламентовано Законом України від 26.01.1993 №2939-XII «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» з наступними змінами та доповненнями у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин (далі Закон України №2939-ХІІ).

Згідно з частиною 1 статті 1 цього Закону здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Постановою Кабінету Міністрів України від 28.10.2015 №868 «Про утворення Державної аудиторської служби України», яка набрала чинності 03.11.2015, утворено Державну аудиторську службу України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів, реорганізувавши Державну фінансову інспекцію шляхом перетворення.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43 (далі - Положення №43), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Пунктом 9 Положення №43 визначено, що Держаудитслужба в межах повноважень, передбачених законом, на основі і на виконання Конституції та законів України, актів Президента України та постанов Верховної Ради України, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, актів Кабінету Міністрів України видає накази, організовує та контролює їх виконання.

Відповідно до статті 5 Закону України №2939-ХІІ контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель. Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади визначає Закон України від 25.12.2015 №922-VIII «Про публічні закупівлі» з наступними змінами та доповненнями у редакції Закону України від 30.03.2020 №540-ІХ (далі Закон №922), метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Статтею 1 цього Закону визначено поняття, які застосовуються для цілей зазначеного закону, зокрема: моніторинг закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель на всіх стадіях закупівлі з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Відповідно до статті 7-1 Закону №922, моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання. Моніторинг закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини 4 статті 22 цього Закону.

Рішення про початок моніторингу закупівлі оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття в електронній системі закупівель органом державного фінансового контролю із зазначенням унікального номера оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу, а також опису підстав для здійснення моніторингу закупівлі. Рішення про початок моніторингу закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.

За результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - Висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг закупівлі, його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місцезнаходження; 2) найменування предмета закупівлі та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю необхідною для більш детального опису результатів моніторингу закупівлі. Якщо за результатами моніторингу закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю необхідною для більш детального опису результатів моніторингу закупівлі.

Якщо за результатами моніторингу закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.

Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.

Якщо замовник не усунув порушення, визначене у висновку, і таке порушення матиме негативний вплив для бюджетів, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю проводить перевірку закупівлі відповідно до Закону України №2939-ХІІ. Керівник органу державного фінансового контролю або його заступник приймає рішення про призначення перевірки закупівлі, яке оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття. При цьому процедура закупівлі на період проведення перевірки закупівлі не зупиняється.

Як зазначено у постанові Верховного Суду від 15.07.2021 у справі №160/8418/19, проведення перевірки органом державного фінансового контролю здійснюється з метою корегування роботи підконтрольного суб`єкта та приведення його діяльності відповідно до вимог законодавства. Наслідком такої перевірки є надіслання суб`єкту такої перевірки вимоги, яка містить інформацію про виявлені порушення. Одночасно, з метою коригування діяльності підприємства, у такій вимозі може бути зазначено і спосіб усунення виявлених порушень і у цій частині така вимога є обов`язковою до виконання.

Надаючи оцінку висновку про допущення позивачем порушення вимог пунктів 2 та 17 частини другої статті 22 Закону №922 суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно пункту 2 частини другої статті 22 Закону №922 у тендерній документації зазначаються один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації», та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.

Відповідно до пункту 17 частини другої статті 22 Закону №922 у тендерній документації зазначаються прізвище, ім`я та по батькові, посада та електронна адреса однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками.

Для об`єднання учасників замовником зазначаються умови щодо надання інформації та способу підтвердження відповідності таких учасників установленим кваліфікаційним критеріям та підставам, встановленим статтею 17 цього Закону.

Як вбачається з Тендерної документації, в ній визначено посадову особу замовника, уповноважену здійснювати зв`язок з учасниками (п.2.3 Тендерної документації а.с.14). Також, додатком 1 до тендерної документації визначений Перелік документів для підтвердження відповідності учасника вимогам, визначеним у статті 17 Закону №922 (а.с.27-33).

З огляду на викладене, висновок відповідача про порушення вимог пунктів 2 та 17 частини другої статті 22 Закону №922 спростовується наявними в матеріалах справи доказами, а саме Тендерною документацією.

Щодо порушення вимог абзацу другого пункту 2 частини першої статті 31 Закону №922.

За приписами згаданої вище норми, замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо тендерна пропозиція учасника викладена іншою мовою (мовами), аніж мова (мови), що вимагається тендерною документацією.

Як вбачається з оскаржуваного висновку, відповідачем не зазначено де саме, в документах, поданих ТОВ «Ремавтокомплект-Сервіс» в якості тендерної пропозиції, наявна інформація викладена іншою мовою (мовами), аніж мова (мови), що вимагається тендерною документацією. Крім того, цією нормою передбачено відміну торгів замовником чи визнання їх такими, що не відбулися. Зокрема, замовник відміняє торги у разі неможливості усунення порушень, що виникли через виявлені порушення законодавства з питань публічних закупівель.

Втім суд вважає, що вимоги цієї норми не можна застосувати до спірних правовідносин, оскільки виявлені порушення були зафіксовані оскаржуваним висновком від 29.10.2021, а торги станом на той час вже відбулися, результатом чого стало укладення договору №17 від 14.04.2021, а також його виконання ТОВ «Ремавтокомплект-Сервіс».

Щодо порушення вимог пункту 4-1 Постанови № 710, суд зазначає, що згідно із пунктом 14 частини першої статті 1 Закону №922 моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Відповідно до вимог пункту 4-1 Постанови №710 головних розпорядників бюджетних коштів (розпорядникам бюджетних коштів нижчого рівня), суб`єктам господарювання державного сектору економіки з метою прозорого, ефективного та раціонального використання коштів зобов`язано забезпечити: обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі; оприлюднення обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі шляхом розміщення на власному веб-сайті (або на офіційному веб-сайті головного розпорядника бюджетних коштів, суб`єкта управління об`єктами державної власності, що здійснює функції з управління суб`єктом господарювання державного сектору економіки) протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення оголошення про проведення конкурентної процедури закупівель або повідомлення про намір укласти договір про закупівлю за результатами переговорної процедури закупівель.

Позивачем не оприлюднено обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі шляхом розміщення на власному веб-сайті (або на офіційному веб- сайті головного розпорядника бюджетних коштів, суб`єкта управління об`єктами державної власності, що здійснює функції з управління суб`єктом господарювання державного сектору економіки) протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення оголошення про проведення конкурентної процедури закупівель або повідомлення про намір укласти договір про закупівлю за результатами переговорної процедури закупівель.

Вказані обставини позивачем не заперечуються. Проте, варто звернути увагу на те, що визначені в цьому пункті вимоги щодо «оприлюднення обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі шляхом розміщення на власному веб-сайті» не можливо забезпечити позивачем в силу відсутності такої технічної можливості - відсутність власного веб-сайту та відсутність коштів на його створення та утримання, станом на початок бюджетного періоду 2021 року.

Зазначені вимоги щодо оприлюднення обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі шляхом розміщення на власному веб-сайті є по своїй природі рекомендацією, адже відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі в Україні», така вимога не значиться як елемент проведення процедури закупівлі.

Аналогічна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду від 10.12.2019 у справі №160/9513/18, від 05.03.2020 у справі №640/467/19 та від 21.01.2021 у справі № 120/1297/20-а.

Щодо порушення частини п 'ятої статті 8 Закону №922.

Відповідно до частини п`ятої статті 8 Закону №922 протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.

Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.

Відповідь на запит відповідача від 12.10.2021 позивачем надано 22.10.2021, тобто на шостий робочий день, що є порушенням частини п`ятої статті 8 Закону №922.

Таким чином, висновок відповідача в цій частині є законним та обґрунтованим.

Проте, як вбачається з оскаржуваного висновку ID моніторингу позивача зобов`язано здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором з дотриманням положення Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України.

Так відповідно до ст.202 Господарського кодексу України господарське зобов`язання припиняється: виконанням, проведеним належним чином; зарахуванням зустрічної однорідної вимоги або страхового зобов`язання; у разі поєднання управненої та зобов`язаної сторін в одній особі; за згодою сторін; через неможливість виконання та в інших випадках, передбачених цим Кодексом або іншими законами.

Згідно ч.1 ст.598 Цивільного кодексу України зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом. Статтями 599-609 врегульовані випадки припинення зобов`язань. Так, зокрема, зобов`язання припиняються: зарахуванням; недопустимістю зарахування зустрічних вимог; зарахуванням у разі заміни кредитора; припиненням зобов`язання за домовленістю сторін; прощенням боргу; поєднанням боржника і кредитора в одній особі; неможливістю його виконання; смертю фізичної особи; ліквідацією юридичної особи.

Тобто, законодавством передбачено великий перелік підстав для припинення зобов`язання за договором.

Суд зазначає, що загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів.

Зазначивши у висновку про усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України, відповідач не визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його нечіткість та невизначеність, а також не зазначив якими конкретно положеннями Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України слід керуватись.

Можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі Замовника для усунення порушень. Спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства.

Зобов`язальний характер вимоги щодо усунення правопорушення свідчить про встановлення цього порушення, так і визначення імперативного обов`язкового способу його усунення. Відповідна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 10.12.2019 у справі №160/9513/18 та у постанові Верховного Суду від 05.03.2020 у справі №640/467/19.

Такий захід реагування у вигляді зобов`язання розірвати укладений договір про закупівлю, на думку суду, є виключним заходом, обрання якого можливе у разі, якщо виявлені порушення реально створюють якусь загрозу. У висновку про результати моніторингу закупівлі взагалі не йде мова про неефективне, незаконне, нецільове використання бюджетних коштів, що не узгоджується з вимогою Держаудитслужби. Вимога припинити зобов`язання за договором про закупівлю з переможцем публічної закупівлі, який сумлінно виконується сторонами, може призвести до безпідставного порушення майнових прав господарюючих суб`єктів - сторін договору про закупівлю, тощо.

Крім того, розірвання договору можливе лише у випадку його укладення з порушенням вимог частини 4 статті 41 Закону №922.

Враховуючи все викладене, суд приходить до висновку про достатність підстав для задоволення позову та визнання протиправним і скасування висновку відповідача про результати моніторингу ID моніторингу: №UA-2021-03-11-012486-b від 16.10.2021.

Згідно ч.1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст.78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст. ст.139, 227, 241-243, 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов Дослідної станції «Маяк» інституту овочівництва та баштанництва Української академії аграрних наук до Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області, третя особа Товариство з обмеженою відповідальністю «Ремавтокомплект-Сервіс» про визнання протиправним та скасування висновку - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області про результати моніторингу ID моніторингу: UA-2021-03-11-012486-b від 16.10.2021.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області на користь Дослідної станції «Маяк» інституту овочівництва та баштанництва Української академії аграрних наук судові витрати в сумі 2 270,00 грн (дві тисячі двісті сімдесят).

Рішення суду набирає законної сили в порядку статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення суду. Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції.

Позивач Дослідна станція «Маяк» інституту овочівництва та баштанництва Української академії аграрних наук (вул.Незалежності, 39, с.Крути, Ніжинський район, Чернігівська область, );

Відповідач Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області (вул.Єлецька, 11, м. Чернігів, 14000, );

Третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю «Ремавтокомплект-Сервіс» (вул.Генерала Тхора, 148, м.Конотоп, Сумська область, 41600, )

Повний текст рішення виготовлено 24 січня 2022 року.

Суддя Л.О. Житняк