Справа № 300/6499/21
Суддя: Могила А.Б.
Дата ухвалення: 2022-01-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ІВАНО-ФРАНКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" січня 2022 р. справа № 300/6499/21

м. Івано-Франківськ

Івано-Франківський окружний адміністративний суд у складі судді Могили А.Б., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Приватного підприємства "Форекс-7" до Івано-Франківської митниці Держмитслужби України про визнання протиправними та скасування рішення про визначення коду товару та картки відмови,-

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство "Форекс-7" звернулося в суд із позовною заявою до Івано-Франківської митниці Держмитслужби України про визнання протиправними та скасування рішення про визначення коду товару від 22.09.2021 №КТ-UA206000/2021-0013-2021 та картки відмови в прийнятті, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA 206020/2021/00170.

Позовні вимоги мотивовано тим, що згідно з рішенням відповідача від 22.09.2021 №КТ-UA206000/2021-0013-2021 задекларовані позивачем товари класифікуються як пиломатеріали обрізні хвойних порід і відповідають коду товару згідно УКТ ЗЕД, на підставі чого було видано картку відмови в прийнятті митної декларації. Вважає, що вказані рішення були прийняті з порушенням норм чинного законодавства України, є протиправними та підлягають скасуванню. На замовлення фірми «ESCORPION 707 IMPEX» згідно укладеного контракту №01 від 10.08.2020, позивачем виготовлено дерев`яні кришки для ящиків, що класифікуються як частини пакувальної тари та відповідають коду товарів 441510000 згідно УКТ ЗЕД. Попри висновок експерта Івано-Франківської торгово-промислової палати №В-561 від 22.09.2021, згідно з яким товари, що задекларовані позивачем, відповідають коду товару -інші вироби з дерева, що власне підтвердило приналежність товарів до даної групи товарів, митний орган виніс рішення про приналежність задекларованих товарів до категорії пиломатеріали обрізні хвойних порід.

Ухвалою Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 01.11.2021 відкрито провадження в даній адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Згідно ухвали суду від 18.11.2021 в задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, відмовлено.

Відповідач скористався правом на подання відзиву на позовну заяву, який надійшов до суду 16.11.2021, в якому позовні вимоги не визнав. Вказав, що у зв`язку із невідповідністю коду задекларованого позивачем товару його опису, посадовою особою митного органу ініційовано та проведено митний огляд в процесі якого встановлено, що в транспортному засобі знаходяться пиломатеріали обрізні хвойних порід (ялина, ялиця біла) без ознак чистової обробки, не профільовані, не шліфовані, без торцьових з`єднань, без виборки шпунтів-гребенів, не торцьовані в розмір, складені у щити та скріплені між основою та поперечними кріпильними елементами (металічними скобками), які не забезпечують цілісності та стійкості щиту. Приналежність товару до пило продукції з хвойних порід підтвердив також висновок спеціаліста ДП "Івано-Франківське лісове господарство". Отже, товар не може відноситися до товарної позиції 4421, а тим більше до товарної позиції 4415, яка заявлена декларантом. Згідно зі спірним рішенням, даний товар має відноситися до товарної позиції 4407 та до товарів підкатегорії УКТ ЗЕД як лісоматеріали розпиляні уздовж (дошки). З огляду на викладене вважає позовні вимоги не обґрунтованими та такими, що задоволенню не підлягають (а.с.37-39).

У відповіді на відзив, яка надійшла до суду 06.12.2021, позивач вказав, що висновок спеціаліста ДП "Івано-Франківське лісове господарство", на який посилається митний орган, не може бути доказом в даній справі, оскільки, як позивачу так і суду, митним органом його примірника надано не було. В додаток до відзиву, відповідач надав примірник постанови Першотравневого районного суду м.Чернівці від 08.06.2021 по справі №725/2746/21, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адмінправопорушення, передбаченого ч.1 ст.483 МК України, однак не зазначає, що дана постанова була скасована в апеляційному порядку (а.с.67-68).

Суд, розглянувши у відповідності до вимог статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними матеріалами справи, дослідивши письмові докази, зазначає наступне.

Приватне підприємство "Форекс-7" 27.12.2010 зареєстроване юридичною особою. Видами діяльності Підприємства є лісопильне та стругальну виробництво (а.с.8-10).

Між позивачем (продавець) та фірмою «ESCORPION 707 IMPEX» (Румунія) (покупець)10.08.2020 укладено контракт №1, за предметом якого покупець купує теслярські дерев`яні вироби, частини пакувальної тари, пиломатеріали, вироби з дерева (а.с.11-13).

На замовлення фірми «ESCORPION 707 IMPEX», згідно укладеного контракту №01 від 10.08.2020, позивачем було виготовлено дерев`яні кришки для ящиків різних розмірів (а.с.14-17).

Як вбачається з матеріалів справи декларантом ПП "Форекс-7", через митного брокера, 17.09.2021 подано до митного оформлення електронну митну декларацію №UA206020/2021/006432 та задекларовано частини пакування і тари:

1.кришки 1200*3000 мм 140 шт;

2.кришки 1200*2200 мм 70 шт;

3.кришки 1200*1800 мм 105 шт;

4.кришки 1200*1600 мм 35 шт;

5.кришки 1200*1000 мм 35 шт;

6.кришки 1000*2200 мм 70 шт;

7.кришки 1000*2000 мм 70 шт;

8.кришки 1000*1600 мм 70 шт;

9.кришки 1000*1400 мм 140 шт;

10.кришки 980*800 мм 175 шт;

11.кришки 1000*800 мм 105 шт.

До митного оформлення позивачем подано наступні документи:

- рахунок-фактура №11 від 17.09.2021;

- автотранспортна накладна б/н від 17.09.2021;

- зовнішньоекономічний договір купівлі-продажу товарів №01 від 10.08.2020.

Декларантом визначено код товару 441510000 згідно УКТ ЗЕД.

Посадовими особами митного поста проведено огляд товару за митною декларацію №UA206020/2021/006432, про що складено акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу, в якому проставлено відмітку про відповідність характеристик товару даним, зазначеним у митній декларації (п.8.3.3)(а.с.54-55).

Разом з тим, митний орган зазначив, що у транспортному засобі SV25CDD/SV21CDD знаходяться пиломатеріали обрізні хвойних порід (ялина, ялиця біла) без ознак чистової обробки, не профільовані, не шліфовані, без торцьових з`єднань, без виборки шпунтів-гребенів, не торцьовані в розмір, складені у щити та скріплені між основою та поперечними кріпильними елементами (металічними скобками), які не забезпечують цілісності та стійкості щиту (п.8.3.4).

В акті про проведення огляду міститься посилання на висновок спеціаліста №05-382 від 21.09.2021, однак до матеріалів справи відповідачем його примірнику не надано.

За результатами розгляду поданих позивачем документів, митним органом прийнято рішення про визначення коду товару від 22.09.2021 №КТ-UA-2021, зокрема згідно УКТ ЗЕД та відповідно сформовано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні чи пропуску транспортних засобів комерційного призначення №UA 206020/2021/00170 (а.с.19-21).

Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд зазначає наступне.

Засади державної митної справи, в тому числі процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються Митним кодексом України.

Відповідно до частини 1 статті 248 Митного кодексу України, митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Частина 1 статті 257 Митного кодексу України передбачає, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

Положеннями частини 6 статті 257 Митного кодексу України визначено, що умови та порядок декларування, перелік відомостей, необхідних для здійснення митного контролю та митного оформлення, визначаються цим Кодексом. Положення про митні декларації та форми цих декларацій затверджуються Кабінетом Міністрів України, а порядок заповнення таких декларацій та інших документів, що застосовуються під час митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, - центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду. Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків) (стаття 67 Митного кодексу України).

Ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (стаття 68 Митного кодексу України).

Згідно з положеннями частин 1-5 статті 69 Митного кодексу України, товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД. Митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД. На вимогу посадової особи митного органу декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них. У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари. Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

З огляду на зазначене слідує, що класифікацію товарів за УКТ ЗЕД здійснює особа, яка подає митну декларацію. У свою чергу, митний орган здійснює контроль за такою класифікацією і може самостійно визначити код задекларованого товару лише в тому разі, коли виявить порушення правил класифікації з боку декларанта. Повноваження органу доходів і зборів щодо самостійного визначення коду товару не є дискреційними та обумовлені виключно наявністю порушення правил класифікації з боку декларанта.

Процедуру ведення УКТ ЗЕД визначено Порядком ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2012 року № 428 (далі Постанова № 428).

Згідно з положеннями пунктів 2, 3 Постанови № 428 передбачено, що УКТ ЗЕД є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України "Про Митний тариф України", що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі та здійснення митного оформлення товарів. УКТ ЗЕД складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації (далі - Гармонізована система) з урахуванням Комбінованої номенклатури Європейського Союзу.

Митний тариф України встановлюється Законом України "Про Митний тариф України" від 04.06.2020 № 674-IX (далі Закон № 674-IX), згідно статті 1 якого Митний тариф України є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

Як додаток до Закону № 674-IX визначені Основні правилами інтерпретації УКТЗЕД, яким передбачено, що класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами:

1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТ ЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

Відповідно до положень п. 6 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД передбачено, що для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatіs mutandіs), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Згідно з пунктом 3 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД у разі якщо згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prіma facіe) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

Відповідно до п. 4 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

Отже, при віднесенні товару до тієї чи іншої позиції слід виходити з більш конкретного опису товару, його характеристик та призначення.

Як уже зазначено вище, позивачем подано для митного оформлення електронну митну декларацію №UA206020/2021/006432 згідно якої ним задекларовано в митному режимі частини пакування і тари різного розміру. Декларантом визначено код товару 441510000 згідно УКТ ЗЕД.

Однак, 22.09.2021 митним органом після опрацювання наданих позивачем документів прийнято рішення про визначення коду товару №КТ-UA-2021, яким змінено код товару на .

При цьому, в оскаржуваному рішенні у пункті 4 (висновок) зазначено такий опис товару: пиломатеріали обрізні хвойних порід (ялина, ялиця біла) без ознак чистової обробки, не профільовані, не шліфовані, без торцьових з`єднань, без виборки шпунтів-гребенів, не торцьовані в розмір, складені у щити та скріплені між основою та поперечними кріпильними елементами (металічними скобами), які не забезпечують цілісності та стійкості щиту.

Суд зауважує, що на виконання положень статті 68 Митного кодексу України та Постанови №428 Державною митною службою України прийнято наказ від 14 липня 2020 року №256, яким затверджено Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі Пояснення до УКТЗЕД).

Згідно Пояснень до УКТЗЕД до Групи 44 віднесено деревину і вироби з деревини; деревне вугілля.

Водночас, до товарної позиції 4407 віднесено: лісоматеріали розпиляні або розколоті уздовж, розділені на шари або лущені, стругані або нестругані, шліфовані або нешліфовані, які мають або не мають торцеві з`єднання, завтовшки більш як 6 мм - інші).

Товарні категорії 4407 11 90 та 4407 12 90 не включають повні комплекти дощок з розпиляної, розділеної на шари або лущеної деревини завтовшки більше 6 мм, призначених для виготовлення пакувальних ящиків або коробок. Такі комплекти дощок входять до товарної позиції 4415, незалежно від того, мають чи не мають вони допоміжні пристосування, такі як кутові або донні підсилення.

Натомість, до товарної позиції 4415 віднесено: ящики, коробки, пакувальні корзини, барабани та аналогічна тара з деревини; дерев`яні барабани (котушки) для кабелів; піддони, піддони з бортами та інші дерев`яні завантажувальні щити; обичайки дерев`яні.

Товарна категорія 4415 10 10 включає повні комплекти дощок, в незібраному cтані, з розпиляної, розділеної на шари або лущеної деревини, які призначені як складові частини для складання ящикової тари, пакувальних корзин тощо, представлені однією партією, незалежно від порядку, в якому розташовані днища, бічні стінки, кришки і кріпильні деталі.

Вироби цієї товарної позиції можуть виготовлятися із звичайної деревини або з деревностружкових або подібних плит, деревноволокнистих плит, шаруватої або пресованої деревини.

Неповні комплекти класифікуються таким чином:

Частини пакувальної тари, такі як днища, кришки тощо, збиті цвяхами або зібрані будь-яким іншим способом, виготовлені з дерев`яних дощок, розпиляних, розділених на шари або лущених, включаються до товарної категорії 4421 99 99.

Згідно висновку експерта Івано-Франківської торгово-промислової палати №В-561 від 22.09.2021, товари, що задекларовані позивачем, відповідають коду товару -інші вироби з дерева.

Суд зазначає, що товарна категорія 4421 99 99 включає комплекти планок, що становлять певну частину дерев`яної ящикової тари (кришки тощо).

Водночас, суд зауважує, що до цієї товарної позиції включаються усі вироби з дерева, обточені чи оброблені будь-яким іншим способом.

Якщо ж вони не пройшли жодної обробки, їх слід включати до товарної позиції 4407. Так, віднесення товару до відповідної позиції, а у даному випадку до позицій 4407 та 4415 чи 4421, ставиться в залежність від стану обробки деревини.

Відповідно до опису товару, зазначеного у митній декларації, позивачем задекларовано товар - частини пакування і тари (кришки) різних розмірів.

В той же час, у висновку торгово-промислової палати, який підтвердив приналежність товарів до даної групи товарів йдеться, що товари (вироби) виготовлені з деревини , а саме мають вигляд дерев`яних щитів, які складаються з поздовжніх дощечок, які по краях скріплені за допомогою поперечних дощок, скріплюються такі вироби за допомогою відповідних будівельних скоби «П» подібної форми. Дані скоби пробивають наскрізь кожну поздовжну та поперечну дошку у місцях де ці дошки перетинаються навхрест під прямим кутом. Таким чином поздовжні дошки скріплені з поперечними дошками утворюють дерев`яний щит. З пояснення викладеного у технологічній довідці, даний дерев`яний щит є «кришкою для ящиків». Такі щити виготовляються ТОВ «Форекс-7» у різних розмірах, згідно замовлення покупця.

Суд зауважує, що відповідачем жодним чином не спростованого того, що задекларований позивачем товар пройшов відповідний процес обробки, що у свою чергу надає йому характеристик, відмінних від лісоматеріалів, які належать до продукції по коду 4407.

Враховуючи встановлені обставини суд вважає, що митним органом поверхнево досліджено документи, надані позивачем до митного оформлення (зокрема висновок торгово-промислової палати) та прийняття оскаржуваних рішень з елементами надмірного формалізму. Більше того, безпосередньо в оскаржуваному рішенні відсутнє будь-яке обґрунтування зміни коду товару.

З огляду на вищезазначене суд приходить до переконання, що рішення про визначення коду товару від 22.09.2021 №КТ-UA-2021 згідно якого, змінено опис та код товару згідно з УКТЗЕД, та як наслідок прийнята карта відмови в прийнятті, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA 206020/2021/00170 є необґрунтованими та не підтверджуються належними, допустимими доказами. Водночас, відповідачем не доведено правомірність прийнятих рішень, натомість з матеріалів справи встановлено порушення прав позивача.

У відзиві на позовну заяву відповідач посилався на висновок спеціаліста ДП "Івано-Франківське лісове господарство" про приналежність товару до пило продукції з хвойних порід, однак такий висновок суду наданий не був.

Тим самим посадові особа митниці жодним чином не обумовили підстав надання переваги доказової сили цьому документу, над тими документами, що подані до митного оформлення позивачем.

При цьому, під час митного оформлення товару митний орган не встановив, що подані позивачем документи визнані у встановленому порядку недійсними чи фіктивними.

Інші, зазначені відповідачем обставини, окрім вищеописаних, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді або спростування.

Суд також враховує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у цьому провадженні), сформовану у рішенні ЄСПЛ від 21.01.1999 р. по справі "Гарсія Руїз проти Іспанії". Суд зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожний довід.

Згідно із частиною 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Митниця не врахувала, що у спірних в цій справі рішеннях, крім вказаних вище зауважень, вона повинна також навести пояснення щодо зроблених висновків та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при відхиленні документів наданих позивачем на підтвердження визначеної товарної позиції.

Вказаних дій відповідачем вчинено не було, що є порушенням частини другої статті 19 Конституцій України.

Згідно із частиною 2 статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України та статті 17 Закону України "Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини" передбачено застосування судами Конвенції та практики ЄСПЛ як джерела права.

У рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" Європейський суд з прав людини зазначив, що у рішеннях суддів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються, а в рішенні від 27.09.2010 по справі "Гірвісаарі проти Фінляндії" - що ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті.

Отже, рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.

Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб, тощо.

При цьому, суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями та неперевіреними фактами, а не конкретними обставинами. Так само недопустимо надавати значення обставинам, які насправді не стосуються справи. Несприятливе для особи рішення повинно бути вмотивованим.

Разом з тим, приймаючи рішення або вчиняючи дію, суб`єкт владних повноважень не може ставати на сторону будь-якої з осіб та не може виявляти себе заінтересованою стороною у справі, виходячи з будь-якого нелегітимного інтересу, тобто інтересу, який не випливає із завдань цього суб`єкта, визначених законом.

При цьому, прийняття рішення, вчинення (не вчинення) дії вимагає від суб`єкта владних повноважень діяти добросовісно, тобто з щирим наміром щодо реалізації владних повноважень та досягнення поставлених цілей і справедливих результатів, з відданістю визначеним законом меті та завданням діяльності, передбачувано, без корисливих прагнень досягти персональної вигоди, привілеїв або переваг через прийняття рішення та вчинення дії.

Таким чином, висновки та рішення суб`єкта владних повноважень можуть ґрунтуватися виключно на належних, достатніх, а також тих доказах, які одержані з дотриманням закону.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

З огляду на наведене, суд дійшов висновку, що позивач підтвердив приналежність товару до категорії «кришки для ящиків». Натомість, митний орган не навів обґрунтованих підстав зміни опису та коду товару згідно з УКТЗЕД, та як наслідок прийняття картки відмови в прийнятті, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Враховуючи вищевикладене, на підставі наданих доказів в їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню.

Враховуючи приписи ч.1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, суд присуджує за рахунок бюджетних асигнувань Івано-Франківської митниці Державної митної служби України на користь Приватного підприємства "Форекс-7" 2270 грн. сплачених судових витрат.

На підставі статті 129-1 Конституції України, керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправними та скасувати рішення Івано-Франківської митниці Держмитслужби України про визначення коду товару від 22.09.2021 №КТ-UA-2021 та картку відмови в прийнятті, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA 206020/2021/00170.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Івано-Франківської митниці Державної митної служби України (, вул.Чорновола,159, м.Івано-Франківськ) на користь Приватного підприємства "Форекс-7" (, вул.Карпатська, 207, с.Чудей, Сторожинецький район, Чернівецька область) сплачений судовий збір в розмірі 2270 (дві тисячі двісті сімдесят)грн.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складання повного рішення суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя /підпис/ Могила А.Б.