Справа № 559/249/22
Суддя: Ралець Р. В.
Дата ухвалення: 2022-01-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 559/249/22
Провадження № 2-а/559/16/2022
УХВАЛА

(про залишення позовної заяви без руху)

31 січня 2022 року місто Дубно Рівненська область

Суддя Дубенського міськрайонного суду Рівненської області Ралець Р.В., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Дубенського районного відділу поліції Головного Управління національної поліції в Рівненській області про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,-

ВСТАНОВИВ :

Позивач звернувся до суду із позовом про визнання незаконною та скасування постанови про притягнення його до адміністративної відповідальності.

Ознайомившись із позовною заявою та долученими документами, суд встановив наступне.

Відповідно до ч.1 ст. 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Ознайомившись з наданими позивачем документів до позовної заяви, позивач у додатках позовної заяви зазначає що ним в обгрунтування позовних вимог долучено наступні документи: копія постанови серії БАВ №544954 від 24.11.2021 року; копія довідки Дубенської ОДПІ про відсутність доходів; клопотання про звільнення від сплати судового збору; клопотання про витребування довідки про доходи ОСОБА_1 за 4 к.в. 2021 року. Однак в матеріалах справи зазначені документи відсутні, про що Дубенським міськрайонним судом Рівненської області складено відповідний акт.

Окрім того, відповідно до ч.3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

При зверненні до суду позивач судовий збір не сплатив, зазначаючи у додатках, що ним подано клопотання про звільнення від сплати судового збору. Однак в матеріалах справи таке клопотання відсутнє.

Відповідно до положень статей 3, 5 Закону України «Про судовий збір» особи, які оскаржують постанову у справі про адміністративне правопорушення, не віднесені до кола суб`єктів, які звільняються від сплати судового збору за подання адміністративного позову, а позови з таким предметом не належать до об`єктів, за подання яких судовий збір не справляється.

У постанові від 18.03.2020 року (провадження №11-1287апп18) Велика Палата Верховного Суду відступила від висновку Верховного Суду України, викладеного в постанові від 13.12.2016 року (провадження № 21-1410а16) про те, що у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення судовий збір у порядку і розмірах, встановлених Законом № 3674-VI, сплаті не підлягає, вказавши, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Велика Палата Верховного Суду в контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права вказала, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287,288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання, зокрема, до адміністративного суду позовних заяв розміри ставок судового збору диференційовано за характером спору (майновий/немайновий), а також за правовим статусом платника судового збору (фізична особа/фізична особа - підприємець/юридична особа/суб`єкт владних повноважень).

Згідно правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 18.03.2020 року, у справах щодо накладення адміністративного стягнення за подання позовної заяви судовий збір складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що у 2022 році становить 496,20 грн.

Таким чином, ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір у розмірі 496,20 грн. за подання позовної заяви про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Крім того, ОСОБА_1 разом з позовною заявою подав клопотання про продовження строку на звернення до адміністративного суду. В обґрунтування поважності причин пропуску строку зазначив, що вже звертався з відповідною заявою до Дубенського міськрайонного суду. Однак, ухвалою суду його позов було залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, а саме ОСОБА_1 необхідно було вказати інші причини поважності пропуску строку на звернення до суду з позовною заявою про скасування постанови про притягнення його до адміністративної відповідальності. Оскільки позивачем вимоги ухвали виконані не були, позовну заяву було повернуто ОСОБА_1 .

Суд зазначає, що поважними причинами пропуску строку на подання позову можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та повинні бути підтверджені належними доказами.

Суд вважає, вказані позивачем причини пропуску строку для звернення до суду не є поважними та даний факт вже було встановлено ухвалою Дубенського міськрайонного суду від 30.12.2021 року.

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголосив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави, однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип «Res judicata», тобто принцип юридичної визначеності, із зазначених позивачем підстав.

З огляду на наведене, суддя вважає необхідним відмовити у задоволенні клопотання позивача про поновлення строку для звернення до суду із адміністративним позовом.

Згідно ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали, особа має право звернутися до суду із заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Також суду вважає за необхідне звернути увагу позивача на наступне.

Відповідно до частини 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Вжитий у цій процесуальній нормі термін «суб`єкт владних повноважень» означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (пункт 7 частини 1 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України).

Згідно зі ст. 222 КУпАП органи Національної поліції розглядають справи про адміністративні правопорушення, в тому числі і передбачені ч.2 ст. 44 -3 КУпАП. Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень. Системний аналіз зазначених правових норм дає підстави вважати, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачених ч.2 ст. 44-3 та ст. 175-1 КУпАП, працівники органів (підрозділів) Національної поліції діють від імені органів Національної поліції, а отже не можуть виступати відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган (підрозділ) Національної поліції.

Відповідно до ч. 3ст. 48 КАС України, суд першої інстанції, встановивши, що позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, до ухвалення рішення по справі за згодою позивача може замінити належним відповідачем первісного відповідача.

З урахуванням того, що позов пред`явлений до неналежного відповідача, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган (підрозділ) Національної поліції, а в даному випадку Управління патрульної поліції у Рівненській області, а не Дубенський районний відділ поліції Головного Управління національної поліції в Рівненській області, виникає необхідність в роз`ясненні позивачу право подати до суду заяву про заміну первісного відповідача на належного.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху та надання позивачу строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали суду, а саме надати до суду документ, який підтверджує сплату судового збору у розмірі 496,20 грн., подати до суду копії документів, якими позивач обгрунтовує свої позовні вимоги та вказати інші підстави для поновлення строку на звернення до суду з адміністративним позовом про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 3, 121-123, 160, 161, 168, 169, 286 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Дубенського районного відділу поліції Головного Управління національної поліції в Рівненській області про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності - залишити без руху.

Надати позивачу для усунення зазначених недоліків десятиденний строк з дня отримання ухвали про залишення заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у випадку не усунення зазначених недоліків у встановлений строк, заява вважатиметься неподаною і буде йому повернута.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає

Суддя Р.В. Ралець